Vývoj a morfologie nervové soustavy bilaterií. 145 



nulateeh; totiž, že ku skoumání vývoje nervové soustavy volila se 

 stadia valně Již pokročilá, když již dávno nejen zaleženy, nýbrž 

 i valně zdokonaleny poloviny mozkové. Tvar a struktura mozku ně- 

 kterých i dospělých arthropodů ukazují však, že v tomto stavu sou- 

 hlasí ganglion v hlavě s mozkem annulatů. U jiných však arthro- 

 podů objevují se poměry daleko složitější, že homologie mezi oběma 

 skupinami zdají se býti nepřípustnými ; dle mého mínění musíme však 

 počítati se zjevy sekundárními, t. j. s vysoce pokročilým differenco- 

 váním prvotných základů nervových. Tak zvaná podjícnová zauzlina, 

 již četní autoři po příkladu Leydigově přičítají k mozku, jest zajisté 

 ganglion, odpovídající prvé zauzlině pásma břišního annulatův, u čle- 

 novců však splynulo při tvoření se vícečlenné hlavy se segmenty 

 předními. Náchylnost k srůstání, ano i ku degeneraci jednotlivých 

 ganglií jest u vývoji arthropodů, zvláště při metamorfose hmyzí vůbec 

 známa (srovnej práce Ed. Brandta o proměnách pásma břišního 

 během metamorfose hmyzu). 



Netřeba zvláště vytýkati, že hrudní a břišní ganglia arthropodů 

 odpovídají úplně břišním gangliím arthropodů, což se také všeobecně 

 uznává. 



I nelze tudíž pochybovati, že vývoj nervové soustavy arthropodů 

 musí býti týž jako u annulatů. Ovšem ale největší část pozorování 

 v tomto směru zdá se mluviti proti výkladu tomuto, neboť téměř 

 všeobecně se tvrdí, že pásmo břišní vzniká ze dvou ztluštělých po- 

 délných pruhů epiblastových a že z nich teprve sekundárně vznikají 

 ganglia. Víme však, že totéž bylo tvrzeno i o annulatech následkem 

 nedostatečných pozorování. 



Sledujme nejdůležitější zprávy o vývoji nervové soustavy ar- 

 thropodů : 



TJ Phyllopodů líčí Grobben (Die Entwicklungsgeschichte der 

 Moina rectirostris. Arbeiten aus dem zoologischen Institute zu Wien. 

 Bd. n. 1879), že vzniká „Scheitelplatte" ve stadiu ještě nesegmen- 

 tovaném, ač zobrazuje tento autor prodloužení se pásů mesoblastových 

 až na přední pol embrya. Dotyčný základ mozkový jest párovitý, 

 stává se vícevrstevným i vzniká z přední jeho poloviny mozek, ze 

 zadní pak retina. Kommissury jícnové a pásmo břišní povstávají ja- 

 kožto ztluštění epiblastové. 



Tudíž neliší se zpráva tato od podobných sdělení, učiněných 

 dříve o povstání centrální nervové soustavy annulatů. 



Podrobnější zprávy podává Claus o vývoji břišního pásma 

 u BrancMjpus (Untersuchungen uber die Organisation und Entwicklung 



Tř. mathematicko-přírodověJecká. 10 



