o problému projektivity v jednoduchých útvarech geometrických. 185 



Zaměníme-li kořen fi za — > tu utrpí a, 6, c právě naznačené 



změny a rovnicím (3) bude patrně vyhověno hodnotami — a', — 6', 

 — c' ; ale i rovnici (5) hoví tyto hodnoty, jakož ukazuje úvaha či. 8. 



Podává tedy dle téhož článku kořen — řešení — M, a — M-, která 



se v podstatě nerůzní od řešení M, a M, příslušných kořeni fi. 



20. Řešení M^ a Mg příslušná témuž kořeni ft, ale různým hod- 

 notám c'i, c'2 (v. ČI. 15.) jsou ve velmi jednoduché souvislosti. 



Stanovme transformaci (matici) J, která transformuje ve smyslu 

 geometrickém (a?) do («')> (y) do (3^')* (2) do (z'), t. j. která činí 



%) = n{y'), 



kde I, ly, g značí hodnoty různé od nuUy. Vzhledem k supposici 



D = 

 bude transformace J arci involutornou, t. j. 



značíme-li literou A skalař. Máme tedy applikací matice J na hořejší 

 tři systémy 



%0 = ^(3/), 

 J(zO = y(.). 



Značí-li nyní M řešení daného problému, t. j. platí-li rovnosti 



M.^^ix) — q{x'), 



My (z) = r{z'\ 

 tu jest taky 



MzzJ-iM-iJ 



