o plochách normál ku plochám posouvání stupně čtvrtého. 387 



lze pojati též jako geoin. místo ellips s Ag shodných a stejnolehlých, 

 [jichž středy ellipsu B^ vyplňují-. Kovina M budiž prvou, N druhou 

 průmětnou promítání orthogonalného. 



J ,^ , i průmět ellipsy I ^'\ splývá s křivkou samou, J ,1 



s její v ose X obsaženou osou, vlastně s příslušným průmětem této 



losy, jenž však s osou samou splývá. Konturou i^^ , I průmětu 



plochy posouvání jsou dvě ellipsy, shodné a stejnolehlé s ellipsou 



J 4* i, mající středy své v koncích I. ,^ , , i průmětu ellipsy J * I 



tedy v její vrcholech, v ose X obsažených ; mimo to náležejí ke kon- 

 tuře této dvě společné -tečny těchto ellips, s prvým průmětem osy X 

 stejnosměrné. 



(Skládat se konturní plocha válcová J ^ t « [ ze dvou shodných, 



ku \-\ kolmých ploch válcových, jež podle dvou křivek soustavy 

 [Nj 



}é\ plochy se dotýkají, a ze dvou rovin s i _ I stejnosměrných, ku 



těm- plochám válcovým tečných.) 



Libovolná rovina bitangentialná proniká plochu v ellipsách 

 Ě, F, z nichž zatím mějme na mysli jen prvou. 



Prvý a druhý průmět této ellipsy É jsou křivky příbuzné Ě ' 



ĚI ^. ^) Ku každému bodu a ^ křivky K^, jakožto prvému průmětu 



bodu a křivky Ě^ náleží jako přidružený bod a ^^ křivky Ě "^ jakožto 

 druhý průmět bodu a. 



Rovina bitangentialná, střed plochy obsahujíc, proniká v bodech 

 reálných ony části křivky konturní, jež se v přímkách promítají, 

 t. j. příslušné křivky bodů parabolických, a v bodech těch ellipsa Ě 

 jejich rovin se dotýká. 



Proto J ^ ^ , I průmět ellipsy Ě dotýká se v { S . í ' r^ !■ pi^ů- 



mětech těchto bodů kontury \K , ,, > průmětu. 



1) K označení prvých orthog. průmětů útvarů užíváme po způsobu Tilšerově 

 znaku /, k označení druhých orthog. průmětů znaku //, kterýž ku znaku 

 útvaru, o nějž jde, nahoře připojujeme. 



25* 



