398 -^°*' Sucharda 



m^r V ellipse Jí ^ soumezným — jenž s ním určuje tečnu TJi — 



myslili si stejnosměrku s tečnou T;^ (ellipsy A/ ve středu ellipsy A ^) 

 o nekonečně malé délce ďr j, = <5' i, i t. • Spojnice bodů m^ ^m ^ 



7h J. líh J. . O ^ S J. 



určuje tečnu T^ £ ellipsy Ě ^. Soumezná ku N^ normála Ni^ plochy 

 má prvý průmět ve stejnosměrce se soumeznou ku NJ^ normálou ' 



— T -I — T Á 



N/ ellipsy A', kteráž pronikem svým s iV^ určuje bod vh, jehož j 



obrazem jest hledaná tečka v^. ^ 



Značí-li ď nekonečně malý úhel soumezných těch přímek (rovný 



příslušnému úhlu kontingenčnímu), dále á j i^ =^d poloměr kři- -; 



vosti ellipsy Á ^ ku mh příslušný, ó j j zn x hledanou délku, 

 bude : ď T jzízdtqá: pak z ^ t t , t vychází : Í 



Oj , j =: dtqo — ,—^ ^ ; 



} 



a z ^ T T , T jde: i 



^/ T T X : ^/ T , ^ ^==^cos (y — 3 — á) isind. i 



\ 



Z Čehož dosazením nalezených hodnot obdržíme pro lim ď = O ; 



] 



d sin (cc — y) cos (/3 — y) i 



sin (cc — ^) ' ; 



Z toho vychází konstrukce následující: 



Máme-li v křese N^ nalézti tečku v^, sestrojíme tečkou mj ^ 

 tečny Tf -0 , Tf ^, pak učiníme i 





= ů 



{m^-ci) 



v^ jest hledaná tečka. 



Konstrukce tato provedena jest v obr. 7., v němž pro snazší 

 přehled vše ostatní jest vynecháno. Neprovádí-li se konstrukce přímo 

 v orthogonalném obraze plochy posouvání, nýbrž zvlášť, netřeba ani 

 křesu Ň^ ani T^ rýsovati; obdržená délka x ovšem do obrazu zpět 

 se přenese. Nazveme-li ze společné tečky m^ vycházející stejnosměrku 



