O původu a významu mesoblatu u annulatů. 91 



i další počínání Wilsonovo, jenž se snažil vystihnouti proces rýhování 

 jen srovnáním velkého množství pozorovavých vajíček. On též dobře 

 zpomíná, že rýhování se velice mění, což může vysvětliti, že obrazy, 

 které Wilson a já podáváme, dosti značně se odchylují, ač představují 

 tatáž stadia rýhování. Jsou však známy případy i Mollusků a Coelen- 

 teratů, kde se rýhující vajíčka ve blastomery mění, což vysvětluje se 

 zrychlením neb zpožděním doby, kdy dělení té které blastomery na- 

 stává neb končí. Ovšem zdá se, že konečný resultat rýhování bude 

 vždy týž. 



Nezdá se, že by byl Wilson pozoroval podrobnější processy 

 po zrání a oplození vajíčka. Mluví všeobecně o „více" pólových 

 buňkách, jež bezpochyby prý povstaly dělením prvých dvou. Vajíčka 

 dělí se ve dvě blastomery, z nichž menší se opět rozdělí a čtvrtá 

 blastomera povstává prý bezpochyby z větší koule. Pravidlem jsou pak 

 4 blastomery stejné struktury, avšak odchylka se jeví i ve přítomnosti 

 tří koulí rýhovacích. To vše souhlasí s mými údaji, jakož i sdělení 

 Wilsonovo, že záhy objeví se jakási dutina mezi blastomerami, jež 

 však nijak neodpovídá dutině rýhovací čili blastocoelu. 



Další rýhování však podléhá dle sdělení Wilsonova veskrze od- 

 chylkám, kteréž autor krátce líčí a jež vedou posléze k stadiu asi 

 o 12 — 16 buňkách, kteréž jsou uspořádány kolem veliké dutiny rýho- 

 vací, jež jsem v té míře u žádného mého druhu nepozoroval. Jest 

 to tedy blastula uzavřená jedinou vrstvou buněk. Tuto kreslí Wilson 

 na tab. XVI. obr. 19. a 20., a jež by mohla odpovídati mému obrazu 

 tab. XX. obr. 10. Kozdíl je ten, že na mém výkrese jest znázorněna 

 různá povaha plasmy ve vegetativních a animalních buňkách, kdežto 

 Wilson kreslí veškeré blastomery se stejnou plasmou. Avšak předce 

 připomíná, že na jednom pólu buňky ty jsou menší než na druhém, 

 přes to však nelze naznačiti určitou hranici mezi mikro- a niakro- 

 merami. Wilson myslí, že již v tomto stadiu jsou „prvotné mesoblasty" 

 (primary mesoblasts) přítomné (p. 397). 



Po té srovnává Wilson své výsledky s údaji Kleinenbergovými 

 o rýhování vajíčka, vytýkaje, že jsou četné odchylky mezi L. foeti- 

 dus a L. trapezoides a že tříbuněČné stadium prvého druhu jest jen 

 řídké u L. foetidus. Pro Clepsine a Rhynchelmis nelze konstatovati 

 „any certein homology between these forms and Lumbricus" a tak 

 dospívá k závěrku, že rýhování u Lumbrica jest na nejvýše změněné 

 povahy a má zajisté význam pro posouzení gastrulace. 



O vzniku „prvotných mesoblastů" souhlasí zprávy Wilsonovy 

 s Kleinenbergovými, že mesoblast jest differencován daleko dříve než 



