168 Čeněk Zahálka 



kovec, jehož oblá zrnka z těch samých nerostů se skládají jako sle- 

 penec. Tmelem slepence (i pískovce) je bělavý vápenec, jenž obaluje 

 valouny neb zrnka a vyplňuje dokonale bývalé dutiny sypkého štěrku. 

 Slepenec je velmi pevný a tvrdý, vystupuje ostře ze stráně, 5 m. 

 vysoko nad kolejnicemi dráhy, takže i cestujícímu po dráze je 

 nápadný. 



Bezprostředně pod stolicí slepencovou vytéká jak již podotknuto 

 hojnost čisté vody. *) Že jest tato voda velmi vápenitá, o tom svědčí 

 krásné vápenné tufy, jež se tu tvoří na stěnách slinu pod lavicí sle- 

 pencovou a které se vyrovnají mnohým cizozemským tufům vápenným 

 ve sbírkách mineralogických chovaným. Naproti strážnému domku 

 Č. 43. porostlá je totiž stěna písčitého slinu záslonami bujného zele- 

 ného mechu pod nímž všude hojně vody teče. Vytrhneme-li část 

 mechu ze stěny, shledáme, že jest nejspodnější část jeho kořínků pro- 

 niknuta úplně vápencem a pod odtrženým mechem najdeme stěnu 

 z krásného vápenného tufu složenou jenž má tentýž tvar jako vnější 

 mech. V tom poměru v jakém mech následkem infiltrace vápence 

 od spodu ve vápenný tuf se proměňuje, v tom poměru přirůstá mech 

 na povrchu. 



Voda vápnitá, která zde vápenný tuf způsobuje, protékala druhdy 

 diluviálním štěrkem, srážela svůj vápenec i v tomto štěrku, čímž 

 obalily se zrnka i valouny štěrku a vyplnily se dutinky jejich vá 

 pencem a tak proměnil se diluviální štěrk ve slepenec. 



Slepenec Mlčechvostský činí na prvý pohled dojem slepence 

 kamenouhelného jako blízký slepenec kamenouhelný v Kralupech ; 

 při bližším ohledání jsou však rozdíly velké. Slepenec Mlčechvostský 

 má tmel vápenitý, kdežto kamenouhelný slepenec od Kralup má tmel 

 živcový, jenž větráním v kaolin se valně proměnil. Slepenec Mlče- 

 chvostský má v sobě písčitý slin (opuku), kdežto kamenouhelný sle- 

 penec od Kralup nikdy písčitý slin chovati nemůže, jelikož jest 

 mnohem starší než-li písčitý slin útvaru křídového. 



Zajímavo je, že velká tabule tohoto slepence v několik kusů 

 rozpadlá vyskytuje se až na pravém břehu Labe při samé hladině 

 jeho mezi Stětím a Brozánky (u Roudnice) pod příkrou strání Ko- 

 chovské vinice asi 100 m. na západ od pobřežní stěny zvané 

 „Ulička". Místo toto jest právě ve vrcholu velkého obratu, jejž tvoří 

 Labe otáčejíc se náhle ze směru severního od Štětí na jih k Roud- 

 nici. Slepenec tento shoduje se s oným od Mlčechvost nejen podle 



') Vodě této připisuje lid okolní moc léčivou (proti nemocem očním). 



