O slepenci Mlcechvostském. 1(59 



valounů křemenných, buližníkových a břidličnatých (krom toho obsa- 

 hoval jeden valoun tmavošedého vápence silurského) nýbrž i podle 

 velkých kusů písčitého slinu a vápenného tmele. Také měl slepenec 

 ten místy jemnější složení nerostů a přecházel v týž hrubozrnný 

 pískovec s vápnitým tmelem jako u Mlčechvost. Slepenec ten nemohl 

 se zde na místě utvořiti ; o tom svědčí jeho tvar, poloha, nepřítom- 

 nost vrstvy štěrku a vody vápnité. Poněvadž leží po pravém břehu 

 Labe, u samé hladiny vodní a právě v místech, kde se náhle obrací 

 Labe od směru severního ve směr jižní, to svědčí, že zde uvázl, když 

 ploval po ledové kře. U Mlčechvost vyčnívala druhdy stolice slepen- 

 cová nad slinitou stěnou pobřežní, kterouž Vltava zde více než jinde 

 podemílala, poněvadž právě v tomto místě u Mlčechvost nárazem 

 o příkrou pobřežní stěnu mění Vltava svůj severní směr na východ 

 ku Mělníku. Jest tedy velmi pravděpodobno, že s podemleté pobřežní 

 stěny u Mlčechvost sřícená deska slepence na led Vltavský odplavati 

 mohla do Labe a uváznouti opět v náhlém ohybu Labe na řečeném 

 místě mezi Štětím a Brozánky, neboť jinde takovou vrstvu slepence 

 nenalézáme. 



Slepenec Mlčechvostský ukazuje pěkný příklad, jak se ze sypkého 

 (volného) štěrku a písku tvořiti může slepenec a pískovec. 



