13. 



O bludivých valounech a o gagatu 



ve smolném uhlí od Proboštova v Českém Středohoří. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Roudnici. 



(S tabulkou III.) 

 (Předloženo dne 18. března 1892.) 



Vyskytování se bludivých valounů v kamenném uhlí je známo 

 na několika místech v Čechách i v cizině, nikoliv ale vyskytování se 

 jejich v hnědém uhlí, až na poznámku A. E. Reussa ve spisu „Die 

 Umgebungen vou Teplitz und Bilin, Prag. 1840. S. 110 : „Einmal 

 fand ich mitten in der festen Pechkohle (u Proboštova) ein erbsen- 

 grosses, plattes, fast durchsichtiges Quarzgeschiebe". Shledal jsem, 

 že nález Ruessův není ojedinělý, nýbrž že se ve smolném uhlí u Pro- 

 boštova nalézají, ač velmi zřídka, větší neb menší valouny pískov- 

 cové a křemenné, obalené jemnou blánkou vápence. Horníkům, kteří 

 se zabývali po delší dobu dobýváním, vyvážením a skládáním onoho 

 uhlí, jakož i bývalému řediteli uhelen v Zalezlé panu Castellimu, 

 bylo vyskytování se valounů uprostřed uhelných flecí známo. Při- 

 cházím téměř každého roku na svých geologických cestách po Českém 

 Středohoří do Proboštova a pátrám při té příležitosti též po valounech 

 ve smolném uhlí. Nalezl jsem až posud tři valouny. Vyňal jsem je 

 sám z prostředka uhelných kusů, když ze štoly vyváženy byly, tak 

 že jsem mohl zároveň ohledati blíže místo ve štole i fleci, v níž uhlí 

 s valounem vězelo. Ze tří valounů, které později popíši, pochází 

 jeden z I. flece ze štoly Požehnání Boží, dva ze III. flece ze štoly 

 Františkovy v Zalezlé. Podle výroku zdejších horníků a p. řed. Castel- 

 liho, vyskytují se i v ostatních flecích. V místech, kde tyto valouny 

 ve fleci vězely, nebylo žádných rozsedlin, přesmyků, aneb jiných ne- 

 pravidelností. Na konci popíši gagat (jet, jayet) z téhož smolného 

 uhlí, jenž posud v Čechách nalezen nebyl. 



