čeněk Zahálka: O bludivých valounech a o gagatu. 171 



I. Geologické poměry naleziště. 



V severovýchodním dílu Českého Středohoří, který po pravém 

 břehu Labe až ku České Lípě se rozkládá, ukryto jest mezi přečet- 

 nými čedičovými a znělcovými vrchy romantické údolí Homolské, nad 

 jehož počátkem nedaleko vypíná se úhledná víska Proboštov. Proboštov 

 jest téměř uprostřed mezi nejvyšším vrcholem tohoto oddílu Českého 

 Středohoří — Sedlem (725 m. n. m.) — a Ústím n. L. Uprostřed 

 obce počíná rokle, která čím dále k severu tím hlouběji se zarývá 

 mezi vrchy, přecházejíc v údolí Homolské, na jehož dně místy jen 

 potok s úzskou silnicí vtěsnati se mohou. Z olesněuých strání a vrchů, 

 jež malebné to údolí lemují, vyniká hned pod Proboštovem proslulý 

 znělcový vrch Holý Kluk (379 m. n. m.), za ním Komáří Kopec 

 (449 m. n. m.) s jeho nesčíslnými krystally amfibolu v čediči peperi- 

 novém, dále pak k severu uzavírá obzor protáhlý hřbet mohutného 

 Vrášeně (587 m. n. m.). Západní stráně údolní vroubeny jsou celou 

 řadou čedičových a znělcových kup nad Zalezlou, Březím a Vlčiněvsí, 

 nad nimiž pak vévodí Polabské vrchy čedičové Velký (585 m. n. m.) 

 a Malý (542 m. n. m.) Ostrý. Ve Vítově počíná se Homolské údolí 

 šířiti, až se ve Velkém Březně naproti znělcovému Kozákovu (379 m. 

 n. m.) rozevře v překrásné údolí Labské. 



Geologické poměry zdejší krajiny seznáme nejlépe, přicházíme-li 

 ku Proboštovu od Labských strání u Litoměřic. Na Polabských 

 stráních, zvláště na Křemíně aneb pod Radobýlem nálezném odkryté 

 vrstvy útvaru křídového od Bělohorského pásma k Malnickému, Teplic- 

 kému a Březenskému pásmu, a poslední dvě dají se stopovati též od 

 Zitenic až ku Pohořanům, kde se též vápnitého slinu pásma Teplic- 

 kého ku stavbě používá. Rovněž tak ukončují se vrstvy útvaru 

 křídového po celém jižním okraji Českého Středohoří nad Litoměři- 

 cemi, totiž od Kamýku ku Skalici a též od Pohořan přes Ploškovice 

 ku Třebušínu pod Kalichem, kteréžto poslední místo jen 4 km. od 

 Proboštova je vzdáleno. 



Již na cestě ze Zitenic do Pohořan povalují se všude balvany 

 křemitého pískovce velmi pevného po nejvyšších vrstvách křídového 

 útvaru, (právě tak jako od Třebenic k Třiblicům a odtud až pod 

 Kožov u Loun l ) a teprve při západním úpatí čedičového Zlatníku 

 nad Pohořany nalezneme tento křemitý pískovec v rozsáhlém lomu 



') Zahálka : O horninách pyrop sprovázejících. Zprávy Král. Čes. Spol. 

 Nauk. 1883. 



