172 Č eněk Zahálka 



v nepohnutých vrstvách odkrytý. Vrstvy odkrytého pískovce tohoto 

 mají zde mocnost asi 15 m, jsou vodorovný, barvy bílé, šedobílé aneb 

 žlutavé, místy se žlutohnědými pásky, zřídka krevelem červeně zbar- 

 vené. Takové vrstvy pískovce slouží co kámen stavební. Některé 

 vrstvy pískovce mají však též jílovitý tmel a takové nejsou pevné 

 a snadno se rozpadávají. Rozpadáváním se měkčích vrstev pískov- 

 cových osamocují se pevné lavice křemitého pískovce v podobě 

 menších neb větších balvanů. Ze i zde nechybí v pískovcových těchto 

 vrstvách železitého slepence jako vTřiblicku, o tom svědčí četné úlomky 

 jejich v oboru těchto pískovců u Pohořan. Popsaný pískovec nená- 

 leží již křídovému útvaru, nýbrž zdejšímu sladkovodnímu útvaru třeti- 

 hornímu, jak o tom svědčí zbytky rostlinné, jež z téhož pískovce 

 nedaleko odtud popsal Engelhardt 1 ). Naleziště to sluje „Pfarbusch" 

 u Žitenic. Dubový lesík, jenž se tu druhdy rozkládal, byl vymítěn 

 a v pole proměněn. Při dobývání pařezů nalezeno mnoho otisků 

 rostlinných. Nyní tu lze jen chudé zbytky z pískovce vytlouci, mezi 

 nimiž zvláště druh Quercus furcinervis Rossm. je četnější. Engel- 

 hardt shledal, že flora tohoto nejhlubšího pásma českého hnědouhel- 

 ného útvaru, jež byla z polovice tropická, z polovice subtropická, má 

 stáří Aquitanského stupně spodního Miocánu. 



Tento pískovec stopovati lze naci křídovým útvarem po celém 

 jižním okraji zdejšího Středohoří od Kamýku u Litoměřic přes Ska- 

 lici a Pohořany po celém úpati Sedla až do Konojed u Radoušova 

 (Kravař), a kde není pokryt vrstvami mladšími, tam zaujímá i větší 

 plochy na povrchu, jako od Pohořan po obou stranách silnice přes 

 Chudoslavice až ku samému Proboštovu. V ostatním Středohoří 

 zdejším jsou vrstvy pískovce tohoto přístupny jen v hluboce zarytých 

 údolích, jmenovitě v údolí Labe a v údolí Homolském u Vítova. 



Nejhlubší sladkovodní pískovec pokryt je starším čedičem v po- 

 době proudů, z čehož následuje, že teprve po usazení se pískovců 

 těchto nastala sopečná Činnost Čedičová v Čechách. Z Čediče do to- 

 hoto období spadajícího skládají se veškeré vynikající kopce čedi- 

 čové po obou stranách Homolského údolí, jak byly již uvedeny 

 v předu. 



Teprve na starší čediče přikládají se čedičové tufy, vy vřelé to 

 bahno sopečné, které čas od času na povrchu zemském se rozlévalo 

 a zvláště za pomocí vody do údolí splakováno bylo a v pravidelných 



x ) Tertiárpflanzen aus dem Leitmeritzer Mittelgebirge. Nova acta d. k. 

 Leop.-Carol. Deutsch. Akademie d. Naturforscher. Bd. 38. Nro. 4. S. 396. 



