O bludných valounech a o gagatu. 181 



byly zlomky z kusů větších, jeden velký kus viděl jsem ve sbírkách 

 pana ředitele Castelliho a jeden v podobě kmenu se zachovalými 

 léty získal jsem z I. flece smolného uhlí ve zmíněném již důlu. Po- 

 slední popsal jsem již dříve. Také u předešlých kusů jest znáti 

 více méně léta, z čehož soudím, že snad se gagat náš neutvořil 

 z rašeliny jako ostatní smolné uhlí, v němž se nalézá, nýbrž z kmenů 

 stromů. Další nálezy nás v tom ještě poučí. 



U porovnání se smolným uhlím je gagat náš černější, lesklejší, 

 velkolasturového lomu, neláme se v menší díly, nýbrž v celistvějších 

 kusech, je hutnější, pevnější. Nepodléhá tak změnám povětrnosti jako 

 uhlí smolné a ve sbírkách, kde smolné uhlí poněkud přece rozpra- 

 skalo, zůstává gagat stále pevným. Dá se snadno brousiti na pískovci 

 neb písčitém slinu a na skle vyleštiti, načež nabude krásného zrcadlo- 

 vého lesku, jaký mívají jpřirozeně též jeho lasturové plochy lomné. 

 Zřídka kdy chová gagat velmi teninké žilky vápence, jako smolné uhlí. 

 V ohni chová se tak, jako smolné uhlí. 



Vysvětlení obrazců na tabulce III. 



Obr. 1. Valoun z křemitého pískovce z III. flece smolného uhlí 

 ve Františkově štole v Zalezlé. 



a) Perspektivní obraz z pravé strany s hůry. 



b) Půdorys a nárys. 



Obr. 2. Valoun křemenný z téže flece a štoly co 1. 



a) Perspektivní obraz z předu. 



b) Půdorys a nárys. 



Obr. 3. Valounek křemenný z I. flece smolného uhlí ve štole 

 Požehnání Boží v Zalezlé. 



a) Perspektivní obraz z předu. 



b) Půdorys a nárys. 



Všecky obrazy kresleny v přirozené velikosti. 



