200 Fr. Vejdovský 



lesklých, ostře ohraničených, okrouhlých políček. (Tab. IV. obr. la, 

 16, Zrn), jež dosti vzdáleně od sebe leží. Nalézáni v každé buňce 

 s pravidla 4 průřezy vlákenek svalových, jež se teprve dodatečně zmno- 

 žují (1 b), a v mezerách mezi prve povstalými leží. Matečná půda, 

 z níž se vlákenka tvoří, jest lesklá protoplasma, prostírající se v ne- 

 smírně slabé vrstvě na basi buněk svalových a prozrazující se pouze 

 svým leskem. Nebyl jsem s to, jakousi strukturu v této plasmě 

 svalové rozeznati. Ostatní plasma buňky svalové jest naproti tomu 

 jasná, nelesklá a v ní leží jádro. Tato nedifferencovaná plasma pa- 

 trně se zmnožuje, neboť v následujících stádiích zveličí se buňky sva- 

 lové, byť by byly, jak tomu u Allolobophora putra (Tab. IV. obr. 1. raz), 

 různé výšky. 



Nad buňkami svalovými nalézá se v našem vyobrazení vyšší 

 vrstva dosud nedifferencovaných buněk mesoblastových (id) a posléze 

 nejvnitrnější, všade snadno dokazatelný epithel peritoneální (pť). 

 Obr. 9. (Tab. IV.) představuje průřez vedený druhem Állolobophora 

 trapegoides z přední končiny tělní, kde v dospělém červu svazky 

 č. skřínky svalové tak pravidelně nejsou uspořádané, jako dále na 

 zad. I vidný zde téměř stejně se tvářící hyalinní buňky svalové (raz) 

 výše pak veliké a buňkám svalovým odpovídající elementy (id) a po- 

 sléze intensivněji se barvící plochý epithel peritoneální (pť), z něhož 

 jednotlivé buňky (st) mezi buňky svalové vnikají. Také v tomto 

 stadiu obsahují pouze nejhlubší buňky elementy svalové a sice 

 na basi (Obr. 1. 9. ra), kdežto největší čásť plasmy zůstává ne- 

 differencovaná. 



Průřezy vláken svalových představují již poněkud do výše pro- 

 tažené, uzavřené trubičky, jichž lumen ovšem se jeví pouze jako te- 

 mnější čárka (obr. 4). Tak odpovídá nejspodnější vrstva svalová 

 lumbricidů svalovině nižších oligochaetů, u nichž v této jednoduché 

 vrstvě po celý život existuje. U dešťovek jeví se tyto poměry pouze 

 v tak zvaných svalech prvotných, kteréž po obou stranách pásma 

 břišního u nejmladších embryí probíhají (obr. 11. pm Tab. I.), jak již 

 Bergh naznačil. Považuji svaly ty za embryonální, ježto nejsem si 

 jist, zdali též v dospělých červech působí. Bergh odvozuje je 

 z nejzevnějších buněk somatopleury, já však je nacházím vždy mimo 

 tuto poslední, totiž v prvotné dutině tělesné a mám za to, že vznikly 

 z buněk mesenchyniatických. 



Na tvoření se podélné vrstvy svalové vaku tělního účastní se 

 dále výše stojící buňky somatopleury. Obr. 2. představuje tvořící se 

 avalovinu pod pásmem břišním dešťovky AU. putra, kde jest svalová 



