Zprávy organogenické. 201 



vrstva nižší, než v postranních částech těla. Vidný jsou 2 skoro stejně 

 tvářící se, hyalinní plasmou naplněné buňky, jež oproti dutině životní 

 jsou pokryty velmi sploštělou buňkou peritoneální. Prvotná rozhranní 

 blána mezi oběma buňkama jest ještě zachovaná, jádro svrchní buňky 

 jest přiblíženo bláně této. Spodní buňka má vlákna svalová na spo- 

 dině a postranních částech, svrchní pouze na stranách. 



Ve vyobrazení 3. (Tab. IV.) jest znázorněn další pochod tvoření. 

 Mladá vrstva svalová jest různě vysoká, sestávajíc z jedné, dvou i tří 

 vrstev buněčných. Plasma a jádra buněk svalových jsou tatáž, jako 

 v stadiích předešlých (mz). Rozhranní blány buněčné jsou z části 

 resorbovány, z části ještě setrvávají. Mezi buňkami svalovými probí- 

 hají lamelky, o jichž původu možno nám se níže vysloviti. Vlákna 

 svalová neobmezují se více na spodinu nejspodnějších buněk sva- 

 lových, nýbrž jsou uspořádány již po obou stranách lamel kolmých 

 a jeví se tudíž ve známém speřeném tvaru, jako u dospělých červů. 

 Vývojezpyt vysvětluje tudíž nade vše jasně na zdání komplikované 

 histologické poměry svaloviny chaetopodů. 



Radno jest pojednati o silně zvětšené části úplně dospělé po- 

 délné svaloviny dešťovky, k čemuž zvolíme druhy Allolobophora putra 

 a Lumbricus terrestris, aby se tak nejnověji sdělené zprávy o struk- 

 tuře podélné svaloviny chaetopodů uvedly v souhlas s fakty získanými 

 cestou vývojezpytnou. 



U Allol. pv.tr a jest struktura svalová tím snáze k sledování, 

 ježto plasma buněk svalových veliké prostory mezi vlákny svalovými 

 vyplňuje a radiálné cévy, vycházející z peritonea v lamelly mezi- 

 svalové, tak hojné nejsou, jako ku př. u Lumbricus terrestris. Dvě 

 skřínky svalové od AU. putra jsou znázorněny v obr. 5. (Tab. IV.) 

 Každá skřínka jest naproti dutině životní ohraničena: 1) blanou 

 peritoneální (pt), 2) ze spodu pojnou vrstvou přechodní mezi vrstvou 

 okružnou a podélnou (bg), již jsem ve svém díle „System und Morpho- 

 logie der Oligochaeten" jako basální blánu označil, a 3) postranními 

 lamellami podpůrnými, jež mezi oběma prve jmenovanými vrstvami 

 probíhají (sť). 



Každá skřínka svalová se skládá z hyalinní protoplasmy („Sub- 

 stanz intercolumnaire" Cerfontaine), v které pouze ostrými zvětšeními 

 jmenovitě v okolí jader coagulovaná, nezřídka jemnozrnná hmota 

 plasmatická vystupuje. Zřetelněji prosvitá jemnozrnná protoplasma na 

 řezech podélných (obr. 7.) Počet jader jest dle výšky skřínek sva- 

 lových různý, 1 — 3 jest nejobyčejnější (Obr. 5. z). Dle tohoto počtu 

 jader možno souditi, z kolika buněk svalových vznikl svazek vláken 



