204 Fr - Vejdovský 



nižádného zřetele k práci Rohdeově, nemluví již o fibrillách; týž 

 poznal, že „tout la surface de la coupe est doublement striée", a dále 

 že „ces stries trěs nettes ne sont pas de simples lignes, mais ont une 

 constitution monilifonne. Elles sont formées par un certain nombre 

 de renflement réuni entre eux par de parties plus amincies." 



C. F. Marschall 1 ) pozoroval naproti tomu vlákna svalová, 

 na něž působil chloridem zlatovým, jakožto dlouhé buňky, sestávající 

 z podélných čárek a tyto poslední skládající se z tečkovitých, dosti 

 nepravidelně uspořádaných tělísek; příčných linií zde není. 



Zbývá nám pojednati o povaze domněle dvojitého čárkování, 

 o němž se zmiňuje Cerfontaine. Na silně sploštělých vláknech 

 svalových pozoruje se skutečně, že elementy stažitelné hmoty z tem- 

 nějších čárek sestávají a tyto se střídají s bledšími. Na naduřelých, 

 stažených vláknech (obr. 5 a) jest zjevno pak, že sestávají ze základní 

 hyalinní hmoty, která jest ostřeji na zevnějšek ohraničena. Čárkování 

 vystupující na silně sploštělých vláknech svalových, objeví se pak 

 jako skládající se z nadmíru jemných fibrill, jež na průběhu svém 

 uzličkovitě ztlušťují („ constitution moniliforme" Cerfontaine); ne- 

 probíhají však tak pravidelně souběžně vedle sebe, jako Cerfon- 

 taine u L. terrestris udává, nýbrž vysílají i postranní, byť i pře- 

 jemné a nezřetelné větévky, čímž vzniká sítivo vlákenek, upomínající 

 na reticulum v plasmě buněčné. Radiálně od centra vláken sestavené 

 fibrily jsou poněkud silnější než jejich postranní rozvětvení a při 

 dilatací svalů jeví se tudíž zřetelněji jako temné Čárky. Velmi instruk- 

 tivně objevuje se struktura na takých vláknech svalových, jež jsou 

 z části naduřelé, z části sploštělé (obr. 5 6); naduřelá část skládá se 

 z jemného reticula, sploštělá pak jeví známé dvojité čárkování. 



Má-li se tedy původ vláken svalových blíže určiti, nutno vyjíti 

 z plasmy buněk svalových. Tato diferencuje se nejprve na spodině 

 pak i na stranách v základní hmotu vláken svalových, v níž se pů- 

 vodně reticulum tak upraví, že na periferii stažitelné hmoty převládá, 

 kdežto v centru vláken se dále nevyvíjí. Tím povstává trubicovitý 

 tvar vláken. Ostatní nediferencovaná plasma buňky svalové podržuje 

 jádro, jež nikdy se neúčastní tvorby vlákna svalového. 



l ) Observ. on the Struct. and distrib. of strip and unstrip. Mnscles in the 

 animal Kingdom. Quart. micr. journ. 1888. p. 75. 



