Zprávy organogenické. 207 



epithelialně na spodině vrstvy buněk gangliových, činíce tak obal 

 vnitřní hmoty síťovité, či reticula. Reticulum to netvoří hmotu ce- 

 listvou; ono jest protrženo kanálovitě. I vidíme na obr. 14 jeden 

 kanál příčně běžící (a) a druhý kanál šikmo k tomuto sbíhající (&). 

 Stěny zvláště kanálku a jsou vyloženy opět jádry buněk neurogliových, 

 jež vidíme též na obr. 15. (a). Význam těchto dutin kanálkových 

 spočívá v tom, že jimi probíhají výhonky buněk gangliových, aby se 

 účastnily na tvoření nervů periferických. Tak vidíme při slabém zvět- 

 šení na obr. 14. výhonky 2 gangl. buněk v kanálku b. 



Na obr. 15. jsou kanálky b a c, v nichž rovněž probíhají vý- 

 honky buněk gangliových, rozvětvujíce se nejzazšími cípky v ozdobně 

 rozvětvené pletivo, které jsem již nakreslil v díle výše jmenovaném. 

 I vidíme, že reticulum nervové obsahuje vedle jádrových fibril ještě 

 zakončení plasmatických vláken buněk gangliových. Význam tohoto 

 spojení dosud podrobněji vyložiti nemohu, učiním tak později. 



Avšak ne všecka vlákna gangliových buněk probíhají tímto s pů- 

 sobeni; největší část jich vstupuje do kanálku příčného a, kudy pro- 

 bíhají až k utvoření nervu periferického, což ovšem na řezu našem 

 znázorněno není; avšak dobře provedené série znázorňují nejlépe 

 pravdu zde vyslovenou. 



Významné jest, že neurochordy u Rhynchelmis prostupují nejen 

 kommissury jícnové (obr. 13. nch), nýbrž vstupují i do mozku (obr. 

 14. nch). 



Co znamenají „základní vlákna nervová", o nichž mluví Bieder- 

 mann, říci neumím; avšak tvrzení, že se na tvoření „reticula nervo- 

 vého" účastní též podélná vlákna kommissurová, jest zcela zbytečné; 

 neboť tato domnělá vlákna nejsou ve skutečnosti ničím jiným, než 

 zase reticulem. 



Splynutím jader za sebou postupujících vzniká nervové reticulum 

 v pásmu břišním velice záhy; na průřezech příčných vidíme ona 

 4 jádra u děšťovek často velmi dokonale, často některé bývá zmenšeno 

 jak ukazuje tab. V. obr. 9. (os). Na podélných řezech (obr. 8. Tab. V.) 

 jsou vlákna reticula velmi zřetelná (nr). 



2) V příčině vývoje pásma břišního sdílím některé podrobnosti, 

 kteréž v ohlede organogenickém mají dosti zajímavosti. Týkají se 

 tvoření se ganglií u Rhynchelmis. V podélném pruhu nervovém na 

 břišní straně či neurostichu (Tab. V. obr. 1.) zveličená buňka d dělí 

 se do vnitra, produkujíc buňku e. V následujícím stadiu vzroste buňka 

 e do stejné velikosti s prvou (obr. 2. á, e). Později dělí se buňka e 



