V. J. Procházka: Předběžná zpráva o miocaenech západní Moravy. 327 



Miocaenní oblast českomoravská poskytuje dvojí obraz své roz- 

 lohy. Jeden sdělaný na soustavě znalostí rozšíření její sedimentů, 

 jak se jeví po přestálé erosi a pokryty jsouce na rozsáhlých plochách 

 mladšími vrstvami, druhý nastíněný na základě nejenom rozlohy sedi- 

 mentů ale i znalosti jejích zvířen. Onen předvádí zraku našemu úzký, 

 dlouhý mořský chobot s postranními malými výběžky, zálivy, který 

 táhl se ze střední Moravy na severozápad a překročiv východní svah 

 českomoravské vysočiny, šířil se v záliv, jehož východní hranice sahala 

 až asi po Cesk. Třebovou. 



V tomto vidíme moře rozsáhlé, zaplavující netoliko střední, ale 

 i západní a severozápadní Moravu. Hranici západní obepíná naše vy- 

 sočina, do níž choboty a chobůtky se derou, v níž zálivy a zálivky 

 se rozšiřují. Četné ostrovy vroubí pobřeží toto, v jehož sousedství 

 a v tišinách jeho zálivů a chobotů, chráněných proti říční vodě, 

 otevřených však moři — zvířena nacházela hojnost příznivých bydlišť 

 příhodných svému vývoji a rozvoji. 



Toť jediné správná představa o rozloze moře miocaenního v zá- 

 padní a severozápadní Moravě. Pruhem se netáhlo, ani dlouhé zálivy 

 ze střední Moravy na západ nevysílalo. Sířilo se z krajiny Brněnské, 

 zaplavujíc území syenitové, permokarbon, juru a devon, přes Bosko- 

 vice, Jevíčko k Mor. Třebové pruhem, jenž souvisel s miocaenem roz- 

 prostírajícím se mezi Prostějovem a Olomúcí. Byla by bezúčelná, 

 namáhá, vynajíti životních prostředků pro zvířenu tak typickou jakou 

 je boračská, v nejzazším] konci mořského chobotu zdélí zvící 30 km 

 a zšíří toliko 1 j 2 až 1 km. Nenašli bychom jich, právě] jako bez- 

 účelno by bylo hledati je pro zvířeny drnovické, lažánské, jaromě- 

 řické atd. v chobotu severozápadomoravském. 



Uspokojuji se nyní těmito několika uvedenými poznámkami 

 a odkazuji ku zmíněné své práci, kde zevrubně projednána a doklady 

 doložena je správnost tohoto názoru. Tuto se uskrovním toliko roz- 

 lohou jak ji osnova miocaenních depóts pro oblast západní předpisuje. 



Jestliže jsme na této osnově rozšíření oblasti západomoravské 

 byli sobě stanovili, objeví se nám ve způsobu úzkého asi 36 km. 

 dlouhého pruhu, kterýž, odvětviv se od miocaenu středomoravského, 

 vyplniv částečně mělká údolí jižních výběžků českomoravské vysočiny 

 a prodrav se syenitem, pokrývá u osad Cebína a Maloétovic střední 

 devon, táhne se permem až po Tišnov, kde rozštěpiv se ve dvě ramena 

 sahá údolím Svarcavy až po Doubravník, horským údolím, s oním 

 rovnoběžným, až po Ochoz. 



