330 v - J - Procházka 



ňovské, lomnicské, šerkovické, řepské a ochožské, zelenavé sliny bře- 

 zinské a herotické a vahaniccké, zelenavé, písčité sliny údolí závist- 

 ského — mezi Závistí a Zernůvkou — sliny předklášterské, sliny 

 a písky loučské a střemchovské, mezi Zdárcem a cihelnou na silnici 

 oujezdské se rozprostírající písčité sliny a konečně pro svou bohatou 

 zvířenu veledůležitý jíl boračský. 



Sledujíce usazeniny vyjmenovaných obvodů a berouce hlavní 

 zřetel k jich nadmořskému niveau, přesvědčíme se velmi záhy, že 

 ejich petrografický ráz je těsně spojen s jich nad mořskou výškou. 



Tento názor upevňoval se v naší mysli tím více, čím důkladněji 

 poznali jsme tamní stratigrafické poměry a upevnil se, když pře- 

 svědčili jsme se, že s tím těsně souvisí i zvířenný ráz oněch 

 usazenin. 



Jak z uvedeného pochodí, účastní se na složení miocaenu zápa- 

 domoravského jíl, slin, písek, písčitý slin a litavský vápenec. 



Bylo již dříve podotknuto, že přihlédneme-li ku niveau těchto 

 usazenin, shledáme, jak jemný jíl se zvířenou badenskou, tudíž hlu- 

 bokého moře, omezuje se na koryta hlavních údolí, jak do údolí 

 horských nevniká a jestli, toliko do jich nízko položené části. Dostu- 

 puje 300 m. nadmořské výšky. Ve vyšších polohách nikde dosud 

 konstatován nebyl. 



V horských údolích potkáváme toliko sliny ; v níže položených 

 údolních korytech vloženy jsou do těchto zoogenní litavské vápence, 

 kdežto ve vyšších nastupuje phythogenní vápenec. 



Ve výši zvící 400 m. přicházejí toliko písčité sliny, zhusta jemné 

 sliny. Tu lze krok za krokem pozorovati, že písek písčitých slínů se 

 mění stávaje se v polohách vyšších hrubším. 



Kde tyto usazeniny, jak právě vyjmenovány byly, odhaleny 

 a přístupny jsou, pozorujeme vždy, že usazeniny, které v horských 

 údolích dosahují největšího rozšíření a značné mohutnosti, pokládají 

 v údolích níže položených spodní jíl. Ani jedenkráte nebylo pozoro- 

 váno, že by podstýlal slin jíl, anebo že by byl uložen tento na li- 

 tavský vápenec. Eovněž nikde nebylo shledáno, že by byl písčitý slin 

 základnou spodnímu jílu. 



Kdekoliv spodní jíl se vyskytuje se sliny a s litavským vápencem, 

 podstýlá je a uložen je toliko, jak již bylo připomenuto a jak tu 

 s důrazem budiž opětováno, do koryt hlavních nižších údolí, nikoliv 

 v polohách vyšších, v oblasti vápenitých slínů, písčitých slínů, písku 

 a litavského vápence. 



