Předběžná zpráva o miocaenecb západní Moravy. 33 1 



Mezi těmito usazeninami nelze vypozorovati ustáleného poměru 

 v uložení. Tu slin pokládá slin písčitý a uzavírá vápenec litavský (okolí 

 lomnické), tu skládá slin slabé vložky v litavském vápenci (žleb řepský), 

 onde zase je vložen vápenec do slínů (Lomnická, Tišnov) atd. Přes to 

 však není nesnadno vypozorovati i v naší poměrně malé miocaenní 

 oblasti i za stávajících, dosti nepříznivých okolností, že i zde roze- 

 stupuje se facies písková a slínová, jenom že ne do té míry a tak 

 přesně jako na př. v jižní Moravě a v sousedních dolních Rakousích. 



Souhlasné poměry shledal baron C. z Camerlandrů 1 ) v mio- 

 caenu východní Moravy v krajině kravařské. 



Pro miocaen západní Moravy mají vyjmenované okolnosti tím 

 větší důležitost, že souvisí, jak dříve bylo připomenuto, s charakterem 

 zvířen tamních usazenin. 



Jest-li že ku dřívějšímu přičiníme i to, že uložení miocaenních 

 vrstev v naší veškeré oblasti jest všude neporušeno, že leží jak 

 mořem uloženy byly, přimykajíce se ku místním poměrům svého 

 podkladu, jest patrno, že údolí českomoravské vysočiny vyplněna se- 

 dimenty miocaenními, byla vybrázděna před dobou miocaenní a že 

 jich poloha se neproměnila ani za diluvia ani za doby nynější. Po- 

 vaha údolních koryt, jich mírné stoupání ve směru ku hřbetu vyso- 

 činy, jich rozmanitost a značná nerovnost podmínily, že miocaenní 

 moře, nalezši tu různé fysikální podmínky, uložilo na poměrně malé 

 ploše petrograficky rozdílné usazeniny a že jeho zvířena, přispůsobivši 

 se místním různorodým okolnostem, nabyla na různých místech růz- 

 ného rázu. 



Zde uvedená fakta rozhodně odporují názoru, že polohu jedno- 

 tlivých poměrně vysoko uložených miocaenních depóts nejinak lze vy- 

 světliti, než že byla vyzdvižena do své nynější výše. Nikoliv partie- 

 tálnímu zdvihu, nýbrž toliko nerovnému dnu, rozbrázděnému četnými 

 k tehdejším břehům táhnoucími se podmořskými koryty, nynějším to 

 údolím, přičísti sluší tuto okolnost. 



Vzhledem k mořské hloubce seskupují se usazeniny naší oblasti 

 do dvou řad. Jedné z nich přináleží spodní jíl, jako představitel se- 

 dimentů hlubokého moře, druhé sliny, písčité sliny, písek a litavský 

 vápenec, jako zástupcové mělčího moře a mělkého pobřeží. Do dvou 



l ) C. v. Camerlander. Geologische Aufnahme n in den máhrisch-scblesi- 

 scnen Sudeten. Jahrbuch der k. k. geolog. Reicbsanst. 40 svaz. 1890, pag. 

 194—208. 



