Předběžná zpráva o miocaenech západní Moravy. 233 



Petrografický ráz usazenin naší miocaenní oblasti je shodný 

 s oním usazenin severozápadní a jižní Moravy a Dolních Rakous. 



Pokud se spodního jílu dotyce, jest jemný, plastický, barvy bud 

 tmavomodré až černé, buď světle namodralé ; chudý na vápno, místem 

 bohatý na měkkýše a koraly, obyčejně přebohatý na mikrofaunu. 

 Plaven, nezanechává kromě velikého množství krásných skořápek 

 ničeho. Toliko jíl z vrstvy uložené na podklad starých útvarů skytá 

 mimo ulity, misky a schránky i buď jeinno- buď hrubozrnný de- 

 tritus hornin svého podkladu a sousedních vrstev, tak že zhusta 

 stanoviti lze již po vyplaveném detritu povahu miocaenního podkladu. 

 On souhlasí tak nápadně s jíly badenskými, vósslavskými, sooskými 

 a mollersdorfskými, že není od nich k rozeznání. Zvířena jeho nese 

 ráz hlubokého moře. 



Bohatý na vápno, chudší zvířenou je slin obyčejně barvy žluté 

 anebo světlopopelavé. Jest snadno hnětný, mastný, rovněž jemný, to- 

 liko ve vyšších polohách uzavírá vápenné konkrece. Plaven, zanechává 

 zhusta jemný detritus prahorních, permských hornin anebo syenitový. 

 Tolikéž jeho mikrofauna je bohatá, nikoliv makrofauna, tato neho- 

 nosí se rozmanitostí a bohatstvím druhů a individuí jílu , jevíc 

 se jednotvárnější. 



Velezajímavý jest litavský vápenec naší oblasti a to netoliko po 

 stránce faunistické ale i stratigrafické. Doufám, že nebude od místa, 

 promluvím-li kromě o jeho povšechném rázu i o některých jeho de- 

 tailech. 



Jak již bylo zmíněno, leží litavské vápence výše spodního jílu 

 Nikde neviděti jich úroveň zároveň se spodním jílem. Omezují se 

 v naší oblasti toliko na horské dlouhé údolí, v němž rozprostírají se 

 dědiny Lomnická, Šerkovice, Řepka, městys Lomnice a vesnice Ochoz. 

 Netvoří souvislý celek, nýbrž, jak se zdá, tři malé ostrůvky : lomnický, 

 repský a lomničsko-tišňovský. Dle svého organického obsahu rozpadají 

 se na zónu zoogenního a zónu phytogenního vápence. Tato omezuje 

 se pouze na obvod severně od Lomnice, onano vyskytuje se ve všech 

 třech komplexech a dosahuje v okolí řepském své největší mohutnosti. 

 Na jih sahá až do polí kukýrnských poblíž Tišnova, kde její vápenec 

 vloženy jsouce do žlutého vápenitého slinu, tvoří poměrně slabou 

 lavici složenou z menších a větších desek. 



Zevrubně-li byl prozkoumán vápenec této zóny v zářezu řep- 

 ském, kde odhalen je až na svůj podklad, slabou to vrstvu šedého 

 slinu podestlaného tmavým jílem, nelze nepozorovati a nepřesvědčiti 



