29. 



Útvar křídový v Milešově. 



(V Českém Středohoří.) 



Od Čeňka Zahálky v Roudnici. 



S 1 dřevorytem. 



(Předloženo dne 18. listopadu 1892.) 



Před dobou útvaru hnědouhelného, rozkládal se v severních 

 Čechách, v místech, kde je nyní České Středohoří, pouze útvar kří- 

 dový. Usazením se však mnohých hornin v době hnědouhelné, jako: 

 pískovců a jílů, pak vyvřením čedičů a znělců s rozmanitými jejich 

 drobami, slepenci a tufy, které zvláště čediče provází, zahaleny byly 

 vrstvy křídového útvaru tou měrou, že v ústředním horstvu Českého 

 Středohoří jsou výchozy jejich sporé. Jest-li spatřujeme mnohé dis- 

 lokace v útvaru křídovém na úpatí Českého Středohoří, dislokace, 

 které souvisí s někdejší vulkanickou činností tohoto horstva, tím vět- 

 ších změn nalézáme ve středu jeho. Jeden pozoruhodný výchoz a mo- 

 hutný převrat křídového útvaru nalézá se na samé jižní patě nejvyš- 

 šího kužele Středohorského — Milešovky. 



V nejhlubším místě údolí Milešovského v Milešově, přístupen je 

 křídový útvar po pravé straně potoka v břehu silnice ke Kocourovu 

 vedoucí, na úpatí čedičové Lhoty. Jsou zde měkké, velmi snadno vě- 

 trající slínité vápence v čerstvém stavu modravé, po zvětrání bělavé, 

 v nichž Terebratula semiglobosa a Ventriculites angustatus obyčejným 

 jsou zjevem. Poznáváme ve vrstvách těchto soudobé pásmo s neda- 

 leko odtud položeným Teplickým pásmem jednak u Běliny a Teplic, 

 jednak u Lovosic a Roudnice. (Pásmo X.) Dosti široké údolí v Mi- 

 lešově vyplněno je pod příkrovem čedičových neb znělcových ssutin 

 oným slinitým vápencem, jejž někdy i do dosti značných výšek sle- 

 dovati lze, jako ku př. až ku Ovčárně na úpatí znělcového Kloče, 

 do výše 450 m n. m., na východním úpatí čedičového Ostrého do 



