416 Čeněk Zahálka 



z čirého vápence a zažloutlého jílu. Zrnko křemenné jest v něm velmi 

 vzácné. Zřídka viděti jest ve slinu pevnější čásť křemitého vápence, 

 který je ve stavu čerstvém šedý až modravý a v němž již pouhým 

 okem spatřiti lze zrnka glaukonitu. Pod drobnohledem shledáváme, 

 že se skládá základní hmota jeho z vápence, v němž jednotlivé větší 

 čiré průřezy vynikají a rozděleny jsou ve směru štípatelnosti vápence 

 na menší dílce. V menším množství vystupují ostrohranné průřezy 

 křemene s pestrobarevnou cirkulární polarisací. Nepravidelné průřezy 

 glaukonitu v témž množství se objevují, co křemen. Prášku jílového 

 jest málo. Větráním nabývají pevné lavice tohoto vápence žlutavé 

 barvy. Vrstvy tohoto slinu podobají se podle petrografických vlast- 

 ností pásmu III. (Vrstvy Semické) v okolí Roudnice. Krom zlomku 

 jediné Limy nebylo možno ve slinu tom více skamenělin nalézti. 



S. '. , '"' ' T 



MileěovJta,. Šibeník. Milešov. Vápenka., o. 



i í i -.900**. 



Geologický profil od Milešovky ku Lhotě. 



Kreslil Za-hcíllcci. 



Tytéž sliny sledovati lze též podle cesty, která vede po ,'západní straně 

 Šibeníku na Milešovku. Že jsou pod těmito vrstvami slinu uloženy 

 také vrstvy mladších pásem jako v okolí Roudnice, totiž pásmo II. 

 (Korycanské) a pásmo I. (Perucké), o tom svědčí trosky vrstev těchto 

 pod rašeliništěm rozloženým v dubovém háji, uprostřed mezi rulovým 

 Šibeníkem a znělcovým Kamýckém na jihovýchodní patě Milešovky. 

 Za účelem odvodnění tohoto rašeliniště byly v něm vykopány od- 

 vodňovací strouhy a tu se přišlo pod půl metru mocnou rašelinou 

 na trosky zvětralých desek znělce Milešovského, mezi nimiž nalézaly 

 se desky jílovitého pískovce glaukonitického se šupinkami muskovitu 

 (= pásmu II. v údolí Oharky u Roudnice) a pak na kusy šedého 

 neb zažloutlého jemnozrnného pískovce kvádrového se šupinkami mus- 

 kovitu, bez glaukonitu (~ pásmu I. údolí Oharky u Roudnice). 



