Útvar křídový v Milešově. 417 



V tomto kvádrovém pískovci uzavřeny jsou též někdy kusy ruly, 

 zcela takové, jaké jsme na Šibeníku byli poznali, což o tom svědčí 

 že ve větší hloubce uložen jest pískovec ten na rule. 



Ta okolnost, že se zde v Milešově nad jedním z mladších, 

 vrstev útvaru křídového (totiž nad pásmem X.) zdvihá mnohem starší 

 rula s nejstaršími vrstvami křídového útvaru (pásma I., II., III.), 

 poukazuje k tomu, že zde byly veškeré vrstvy mezi Milešovem a Mi- 

 lešovkou od ostatních v údolí Milešovském odtrženy a vyzdviženy. 

 Poněvadž se vyskytují na rozhraní slínitého vápence pásma X. křído- 

 vého útvaru a mezi rulou čedičové proudy, jako jest ku př. onen 

 na němž zámek Milešovský spočívá a který v sobě též kusy ruly 

 svírá a protože se k tomuto čediči přikládá rula se spádem 32° ku 

 zsz., následuje z toho, že vyvření čediče Milešovského mělo vliv na 

 popsanou dislokaci. Však i vystoupení tak mohutné masy zněl- 

 cové, jakou jest Milešovka, nemohlo zůstati bez účinku na vrstvy 

 ruly a pásem I., II. a III. křídového útvaru na jejím úpatí, jak 

 o tom souditi lze z nahromaděných trosek z vrstev pásma I. a II. 

 spolu s rulou a znělcem pod rašeliništěm mezi Šibeníkem a Ka- 

 mýckém. 



Na podobné vyzdvižení ruly s křídovým útvarem nad mladší 

 vrstvy útvaru křídového u Chrášťan blíž Třebenic, dovolil jsem si 

 poukázati ve své zprávě ze dne 22. února r. 1884.: „Příspěvek ku 

 geologickým poměrům Českého Středohoří." 



Tr. mathemat!oko-p říroll ovědecká. 1892. 27 



