420 



Jan Kušta 



Zdejší vápenec podobá se Hracholuskému a do nedávná se do- 

 býval. Otisků jsem se v něm nedopídil. 



Mám ještě jedno podobné naleziště „rozděláno" v severních 

 Čechách. 



2. Živočišné zbytky ve spodním kambriu českém 



Když jsem asi před 15 lety učinil první geologický výlet do 

 památného okolí Skrejského v Křivoklátsku, kde více než před půl 

 stoletím objevil Bar rande v tamních břidlicích zajímavé a četné 

 zbytky nejstarší primordialní zvířeny české, nepomyslil jsem si, že 

 se mi podaří ve vrstvách ještě starších než jsou břidlice Skrejské, 

 v drobách, pískovcích a slepencích, jež se nazývají též Třemošen- 

 skými, nalézti tu r. 1884 četné a zřetelné exempláry zvířeny „anti- 

 primordialní" 1 ). Nález můj obrátil na sebe pozornost, tak že ještě 

 týž rok začátkem listopadu za jednoho pošmurného dne překvapili 

 mne vzácnou návštěvou naši geologové, oba již zesnulí, Krejčí 

 a Novák, aby se podívali na mé nové naleziště Tejřovice u Skrej, 

 zdali snad nenáleží zelenavá droba zdejší, v níž otisky se nalezly, 

 k vrstvám krušnohorským (d t a), jak hlavně Feistmantel (st.), 

 rovněž zvěčnělý, upozorňoval. 



Nález a náhled můj se osvědčil. Později jsem konstatoval vý- 

 běžek Třemošenského pískovce až v okolí Radnickém 2 ). Na dalších 

 výletech po pásmu tomto nalezl jsem opět více druhů v mnoha 

 exemplárech, tak že jsem mohl r. 1890 3 ) s určitostí uvésti těchto 



1 ) Věstník kr. č. spol. n. 1884, 17. září. 



2 ) Věstník k. 6. sp. n. 1887, p. 688—690. 



3 ) Dto. 1890 p. 141—148. 



