422 Jan Kušta 



zont v tomto pásmu. Ostatně sled vrstev (a, /?, y) není ani v Pří- 

 brami, jak se již Pošepný zmiňuje ani u Tejřovic, jak jsem již 

 jinde podotkl (1890. 1. c), tak pravidelný. Ostatně jsem již r. 1884. 

 pozoroval vložky slepenců a pískovců do břidlic c 2 . 



V nové době rozdělují mnozí badatelově český silur ve tři 

 geologické útvary: kambrium, silur a devon. Srovn. n. p. Neu- 

 mayra 1 ) a spisy Katzerovy 2 ). 



Nás zajímá především české kambrium, k němuž se nyní po- 

 čítá: 1. Pískovce, droby a slepence Třemošenské (c x ). 2. Břidlice 

 Jinecko-Skrejské (c 2 ). 3. Krušnohorské vrstvy (d x a) a konečně 4. nej- 

 vyšší Komárovské vrstvy (d y /3). Katzer označuje takto Kambrická 

 souvrství : la, lb, íc, Id. 



Odloučení českého kambria od dosavadního siluru nesnadno se 

 bude moci ubrániti domácí geologie, zvláště když obdobné geologické 

 vrstvy v jiných zemích co samostatný útvar kambrický se označují. 



V trupu evropském není asi naleziště, které by se honositi 

 mohlo zbytky živočišnými tak ctihodného stáří a při tom tak zřetelně 

 zachovanými, jako Tejřovice a Lohovice. Kde v Evropě, nehledě 

 k poloostrovům a ostrovům, objeveny jsou staré kambrické otisky, 

 odpovídají svým geologickým horizontem poněkud již vyšším vrstvám 

 Jinecko-Skrejským aneb ještě vyšším pásmům Českého siluru. 



Kambrické vrstvy u Hofu ve Smrčinách, otisky obsahující, jsou 

 obdobou nejvyšších vrstev českého kambria. 



Z ruského kambria, kolem Baltu usazeného, rovnají se svým 

 stářím našim vrstvám nejspodnější, modravé jíly, které jsou však bez 

 otisků. Vyšší pískovce tamní, obsahující ramenožce Obolus, rovnají 

 se dle pozorování geologů břidlicím pásma c 3 . Sem asi patří též 

 hlinité břidlice a křemence z ruského Polska u Sandoměře, obsahující 

 brachiopody a trilobity. 



Gurich 3 ) vidí ve vrstvách těchto obdobu vrstev Paradoxi- 

 desových ve Skandinávii skandinávský obzor (1 c) a celkem vrstev 

 Jinecko-Skrejských. 



Před málo, čtyřmi nebo pěti lety, teprv objeveny ve vlasti Bar- 

 randově, ve Francii, vrstvy s primordialní faunou u Montagne Noire, 

 avšak pískovec pod břidlicemi uložený, u Montagne Noire etc. nepo- 



*) Neumayr, Erdgeschichte. 1887, I. p. 39— 57. 

 Das áltere Palaeozoicum in Mittelbóhmen. 1888. 



2 ) Katzer, Geologie von Bóhmen. 1890. p. 630—631. 



3 ) Gurich, Uiber eine cambrische Fauna von Sandomir in Eussisch-Polen . 

 N. Jahrbuch f. Miner. n. Geol. 1892, I. p. 69—70. 



