Příspěvky k seznání zkamenělin českých a evropských. 428 



skytl kromě problematických rour červů kroužkovitých žádných otisků. 

 Berger on, Bigot etc. 1 ). 



V ostatních zemích evropských zná se kambrium podobné 

 k našim paradoxidesovým břidlicím ve Španělsku, Sardinii a hlavně 

 pak ve Skandinávii a Anglii. Pouze v těch dvou posledně jmenova- 

 ných zemích jsou vrstvy s otisky, equivalentní s Tejřovickými. 



Na poloostrově Skandinávském jsou to droby a pískovec, Eophy- 

 tonové, obsahující jednoho ramenožce, Medusy, stopy červů a měkkých 

 korýšů. Srovnej nejnovější pojednání A. Nath or sta 2 ). 



Pod vrstvami těmito uloženy jsou ve Skandinávii ještě tři mocné 

 vrstvy kambrické bez otisků: 1. Visingojské, složené z břidlic, pí- 

 skovců, s bituminosním vápencem. 2. Almesakrajské: pískovce, kře- 

 mence, slepence, s vložkou vápence. 3. Dalské (až 1900 m mocné): 

 pískovce, křemence, hlinité a drobové břidlice, zelenokameny ; vápenec 

 zřídka. 



I české nejspodnější slepence jsou bez otisků. Snad nejspod- 

 nější pásmo kambria skandinávského má své analogon ve vložkách 

 vápenité břidlice v oboru etáže B („Praecambrium"). 



Dále vyvinuto jest v Anglii a sice ve Wallesu pásmo obdobné 

 s našimi vrstvami Třemošenskými. Jsou to Harlechské vrstvy nej- 

 spodnějšího kambria tamního, složené hlavně z pískovců a slepenců, 

 v nichž se zachovaly zřetelné otisky, zejména význačný, malý rameno- 

 nožec Lingulella feruginea, jehož lasturka jest sotva jako půl žitného 

 zrnka dlouhá a pak trilobiti Paradoxides a j. 



Velký materiál kambrický poskytuje dále Sev. Amerika. 



V následující tabulce dovoluji si podati na základě více rozlič- 

 ných autorů a svých vlastních pozorování a porovnávání přehled 

 českého spodního kambria se zřetelem k současným vrstvám jiných 

 zemí evropských. 



*) Bergéron, Sur le Cambrien et sur 1'allure des depóts paléozoiques de 

 la Montagne-Noire (C. K oc. d. Se CVI, 5/11 1888). 



Bergéron et Munier-Chalmas (ibidem 30/1 1888. Ibidem). 



Bigot, Précambrien et le Cambrien dans le Payes des Galles et leur equi- 

 valent dans le massif Breton. (Soc. geol. de France 3, s. XIII. 1888, 161. — 

 Srovn. N. Jahrb. f. Min. 1890, I. 



Bergéron, Sur la presence de la fauna primordiale dans le Hérault 

 (Compt. rend. 106, 375. 1888). — N". Jahrb. dto. 



2 ) Nathorst, Betrachtungen uber das angebliche Vorkommen von Resten 

 von Organhmen im Grundgebirge. N. Jahrb. f. Min. 1892, I, p. 169 — 177. 



