430 V. J. Procházka 



leží asi zvící 60 m nad nynějším dnem koryta údolního, převyšujíce 

 i nejvýš uložené písky po obou bocích chlumku Buchala. 



Petrografický ráz, jak ztvrdlého písku, tak i sypkého, neliší se 

 ničím od písků letkovických a oslavanských. Toliko zdejší shluky, 

 pokud se mi povedlo vypozorovati, přechovávají velmi mnoho misek 

 u vážném množství druhu Oncophora socialis a vypadají jakoby toliko 

 z těchto byly složeny, kdežto naproti tomu druhy jiné v buchalských 

 a oslavanských píscích poměrně hojné, v nich bud vůbec nepřichá- 

 zejí anebo pouze u velmi nepatrném individuelním množství. Pozoru - 

 hodno a patrně s tímto v jakési souvislosti, v jaké však ani přibližně 

 nyní říci nelze, nachází se charakter zvířeny uvedených pískovcových 

 shluků s rysem jiným, totiž s tím, že písky a pískovcové shluky 

 těchto vysokých úrovní, jak na svahu sv. Jakuba, tak i Eény, po- 

 hřešují v první řadě druhy rodů Congeria a Melanopsis. Po dlouhém 

 a namáhavém hledání povedlo se mi konečně objeviti v jednom kusu 

 pískovce barvy namodralé a velmi tvrdém mimo poměrně špatně za- 

 chovalé misky, vlastně jádra druhu Oncophora socialis též jádra 

 druhu Cardium moravicum, ale toliko ve třech špatně zachovalých 

 exemplářích. 



Severně za městem, v polích mezi ivančicko-rosickou silnicí 

 a západním svahem sv. Jakuba, ze syenitu složeného, vynikají na den 

 zelenavé sliny tu na větším, onde na menším prostoru. K rosické 

 silnici přikrývá je poměrně silná vrstva diluviální hlíny, jejíž mo- 

 hutnost ke svahu sv. Jakuba se seslabuje. Velmi pěkně odkrývá 

 a přístupny činí zmíněné sliny zářez ručeje, kterýž prorývá zdejší 

 polní tralě od cóty 282 až po obvod města, dosahujíc své největší 

 hloubky jihovýchodně od silnice rosické. Na západu a na severu 

 pokrov diluviální hlíny stěžuje vymezení hranic těchto slínů, a zne- 

 snadňuje i v jich území studium jich uložení, přikrývaje tyto na 

 četných a četných místech. Za nynějších okolností neměli bychom 

 vůbec příležitost poznati ráz oncophorových sedimentů této části ob- 

 vodu ivančického, kdyby nebylo ačkoliv mělkého, tož přec jen velice 

 instruktivního zářezu voznice na 



Bměnkách. 



Do zářezu tohoto přijdeme po voznici, která vede ze západního 

 města okolo křížů na pravém břehu zmíněného ručeje. Dostihneme 

 ho nedaleko záhybu ručeje, kde dává se, opustiv směr východozá- 

 padní, na jih. 



