464 V. J. Procházka 



Prof. A. Rzehak sice se domýšlí, že zmíněné písky v kasárnách 

 prokopané jsou aequivalentní pískům svahu polokotliny, což jest velmi 

 pravděpodobno'; chceme-li však, aby náš soud vzhledem k identičnosti 

 písků obvodu města Brna, za nynějších okolností téměř nepřístupných 

 oněm svahů měl patřičné váhy, pak nezbývá než vyčkati, až bude 

 kopána v obvodu města hluboká studna a příležitost tuto náležitě vy- 

 užitkovati. Vždyť leží na bíledni, že toliko jedině na základě důklad- 

 ného přirovnání petrografického a faunistického rázu a bedlivého sle- 

 dování polohy vrstev jest možný správný soud o stáří přikrytých písků 

 bezprostředního obvodu Brna a oněch na svazích polokotliny. Toto 

 poslední nelze dosti vřele odporučiti, zejména při studiu miocaenního 

 obvodu brněnského. 



Budiž zde ještě o těchto píscích podotknuto, že zařaděny A. Rze- 

 hakem do grundského horizontu, přes to, že v nich nenalezeno ani 

 jednoho grundského typu, který by počin takový aspoň částečně oprav- 

 ňoval. Z vlastní zkušenosti vím, jak těžko je v píscích husovických 

 obřanských, žídenických atd. zjistiti fossilie; pochybuji vůbec, že 

 podaří se kdy objeviti v nich bohatší zvířeny. Jak slabou záruku po- 

 skytuje petrografický ráz miocaenních hornin, běží-li o rozpoznání 

 forchtenavských, enzesfeldských písků od grundských, je dostatečně 

 známou věcí a v tomto případě nelze mu i při dobré vůli pražádné 

 váhy přisuzovati. 



Zevrubnější zprávy o brněnských píscích sdělím v době nejbližší 



První pokus nastíniti zvířenný ráz brněnského slinu, učinil Dr. E 

 Bunzel. Prozkoumav ze tří různých míst městského rayonu (ze 

 staveniště nynějšího c. k. prvního německého gymnasia, ze staveniště 

 domu poblíž onoho gymnasia a ze solné ulice) foraminifery, sdělil 

 o obdržených výsledcích kratičkou zprávu v sezení c. k. říšského geo- 

 logického ústavu. Zevrubný popis brněnských foraminifer, jak původně 

 zamýšlel, Bunzel nevydal. Podotýkám, že jeho všeobecný nárys cha- 

 rakteru foraminifer brněnského slinu, jak ho hrubě načrtl ve své před- 

 běžné zprávě, odpovídá okolnostem, ovšem až na tak zv. druhy velmi 

 rozšířené, rozšířené atd., kterým nelze přisouditi takovou důležitost, 

 jakou Bunzel považoval za možnou. 



Slin, o jehož zvířeně je tu řeč, byl vykopán na pekařské ulici, 

 na proti sadům Františkovým, ve hloubce asi 4 stop, při Kladení ply- 

 nového potrubí. Po petrografické stránce rovná se úplně évanovickému, 

 křenovickému atd., neobsahuje krystallů sádrových, vůbec nic kromě 

 organických zbytků. Po detritu starších hornin marně pátráno. 



