Ip 



VIII. 



Pásmo IX. 



útvaru křídového v okolí Řípu. 

 Řepinské podoll. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Roudnici. 



S 5 tah. a 3 ohr. v textn. 



(Předloženo dne 22, února 1895.) 



1. Přehled orografických a geologických poměrů Řepín- 



ského podolí. 



Stopovavše jednotlivá pásma křídového útvaru z Řipské vyso- 

 činy do vysočiny Dubské, došli jsme na Mělnicku do dolního oddílu 

 Kokořínského důlu v okolí Mělnické Vrutice a Hleďsebí. Divoce ro- 

 mantický Kokořínský důl, ve svém horním a středním oddílu úzký 

 a sráznými pískovcovými stěnami omezený, ztrácí na svém půvabu 

 již v okolí Lhotky a Hledsebí. Tu a tam zříme ještě vystupovati 

 blíže dna údolního mohutné kvádrové pískovce pásma VIII. — po 

 vyšších kvádrovcích náležejících pásmu IX., není tu již stopy. Však 

 u Hledlseb zmizí již v pravé stráni důlu i pilíře kvádrovce pásma 

 VIII. a u Vrutic, kde Kokořínský důl se rozvírá nejvíce do šířky, 

 nevidíme již ani po levé straně nápadně je vystupovati, ač poslední, 

 slabé však jen stopy pískovců, nalézti lze ve stržích, úvozech a lo- 

 mech pod Hostinnou, jak jsme se o tom při popisu pásma VIII. zmí- 

 nili. Příčinou vymizení malebných těchto pískovcových skal jest změna 

 faciová, která nastává téměř ve všech pásmech zdejšího útvaru kří- 

 dového, sleduj eme-li je z vysočiny Kipské do vysočiny Dubské, ba 

 ona se stupňuje až do oboru severočeských pískovcových skal na 

 úpatí Sudet. Ztrácejíce slinitých součástí a přibírajíce za to křemen- 

 ného písku mění se vrstvy petrograíicky v uvedeném směru vždy 

 víc a více. Proto mizí ponenáhlu i hrubozrnné kvádrové pískovce od 



Tř mathematicko-přírodovědecká 1895, 1 



