Pásmo IX. útvai'u křídového v okolí Řípu. q 



důlu. Vrstvy útvaru křidovélio ležící po levé (jižní) straně Řepínského 

 dňlu mají mírný sklon SSZ. Pravá strana (severní) Řepínského podolí 

 přerušena jest napříč iistím Jenícliovskélio důlu. Mezi Ěepínským, 

 Kokořínským a Jeníchovským důlem má témě pásma VIII. sklon 12' 

 k JJZ. Sklon ten určen je z trojúhelníka Debří, Kozlovec, Štampach- 

 Střemy, kde témě pásma VIII. vychází ve výši: 222-27, 225'!, 231-76 

 m n. m. S tím souhlasí též výchoz pásma VIII. od Debří až ku Je- 

 nichovskému důlu, který jde ku VJV., dle směru vrstev, a proto je 

 vodorovný (obr. 48.). Výchoz témě pásma VIII. ve stráni od Jení- 

 chovského důlu až pod Kepín se též nápadně od vodorovné polohy 

 neodchyluje. Bude to směr vrstev, jichž sklon nebylo však možno 

 zjistiti, poněvadž nám chybí výchoz témě pásma VIII. mimo Ře- 

 pínský důl ležícího. Západně od Jeníchovského důlu je sklon témě 

 pásma IX. 47*5' k JJZ., což vychází z trojúhelníka: Debří-Jeníchov, 

 Štampach-Střemy, Bonňov-Nebužely, kde vrcholy trojúhelníka mají 

 výšku: 266, 280, 289 m n. m. Také východně od Jeníchovského 

 důlu jest sklon témě pásma IX. ku JJZ. však o velikosti 25-5', což 

 vyplývá z trojúhelníka: Řepín, Topolka, Kušálov, jehož vrcholy mají 

 výšku 277, 270, 287 m n. m. Srovnáme-li sklony nižších a vyšších 

 pásem útvaru křídového na jednom a témž místě Řepínského podolí, 

 jako ku př. sklon témě pásma VIII. se sklonem témě pásma IX. zá- 

 padně od Jeníchovského důlu, shledáme, že sice sklon míří u obou 

 ku JJZ, že však velikost jeho není stejná; u pásma VIII. obnáší 12', 

 u pásma IX. 47-5'. Příčinou toho je ta okolnost, že pásmu IX. ve 

 směru SSV. na mocnosti přibývá. Rovněž přibývá v tom směru moc- 

 nost pásma IX. v okolí Repína a po levé straně Řepínského důlu, 

 jak to zejména (na obr. 49.) od Hostinné ku Homoli, totiž ku SSV. 

 znatelno jest. 



Při ústí Řepínského důlu shledáváme tatáž pásma útvaru kří- 

 dového jako v přilehlém Kokořínském důlu. Nejhlubší vrstvy při 

 samém dnu náleží pásmu VI. Pásmo VIL jsme nedaleko odtud v Hleď- 

 sebí neviděli celé, zde jest přístupno úplně až k základu. Následkem 

 mírného sklonu vrstev však mocnějšího spádu údolního dna, ztrácí se 

 brzy pásmo VI. pod zemský povrch. Výchoz pásma VII. udi^žuje se 

 při úpatí až ku Jeníchovskému důlu, pak zmizí i toto pod dnem důlu. 

 Mocné pásmo VIII., které na Debří ve Skalkách, při ústí Řepínského 

 důlu dosti vysoko nade dnem čnělo, vroubí z počátku boky strání, za 

 Jeníchovským důlem až pod Řepín úpatí, až konečně za mostem staré 

 silnice Řepínsko-Libeňské zmizí poslední kvádrovce pode dnem důlu. 

 Pásmo IX. zaujímá největšího místa, protože jest nejmocnější a úplně 



1* 



