Pásmo IX. iitvaru křídového v okolí Řípu. 5 



nevybírán pro štěrk. Ve styku s čedičem jest slin málo změněn. Jest 

 též křehčí ři poněkud do žlutá zbarven. Čedič obsahuje veliké množ- 

 ství augitu ve sloupkách deskovitých 1 až 5 mm dlouhých, s plochami 

 ogPoo.oo P.P. Také vápenec v kuličkách o průměru až 5 mm je 

 hojný. Vápenec i augit větrají blíže povrchu a barví čedič v šedý, 

 žlutý až rezavý. Písčitý slin při vrcholu Homole náleží souvrství c 

 pásma IX. zdejšího útvaru křídového. 



t/ Homole. S. 





Prúře^^ Homolt u.RepzrhcL . 



Zajímavé jest vyskytování se čedičového tufu v Ěepínském důlu, 

 na něž upozornil mne pan učitel J. Jansa. Čedičový tuf tvoří žíly 

 svislé vypliiující rozsedliny v útvaru křídovém směru JS. Jedna z těch 

 rozsedlin nalézá se v lomu jižně pod Ěepínem. Jdeme-li z Éepína po 

 silnici do důlu, odbočuje ze silnice cesta na východ při dolním konci 

 obce pod č. d. 194. u křížku. Odměříme-li od křížku dle této cesty 

 úsečku 70 m dlouhou a na tuto pak kolmou pořadnici 30 m k se- 

 veru, octneme se u tufové čedičové žíly v lomu, ve kterém se do- 

 bývá ku stavbě písčitý slin pásma IX. a. v mocných stolicích. Tuf 

 jest fialově červený, měkký, takže se krájí nožem jako jíl. Vystaven 

 dešti, rozpadává se v bláto velmi snadno. Činí dojem tufů, jaké spa- 

 třujeme v údolí Běly v Českém Středohoří. Tufová žíla jest na svém 

 výchozu 0'6 m široká, dále do skály, k severu, se zužuje tak, že ve 

 vzdálenosti 3 m jest jen 0*3 m široká. Dále k severu nebylo možno 

 žílu tufovou stopovati. Ve směru svislém přístupna byla do výše 3 m. 

 Vyvření čedičového tufu mělo patrný vliv na sousední horninu. Neboť 

 při samém tufu jest písčitý slin zdejší zbarven do ruda až do vzdá- 

 lenosti 1 neb 2 cm. Za tímto pak jest písčitý slin ještě do vzdále- 

 nosti 8 cm zbarven hnědožlutě. Teprve za touto obrubou jest slin 



