8 VIII. Čeněk Zahálka 



vrstev písčitého slinu vyčnivá v pevných lavicich. Na povrchu měni 

 svou modravou barvu v šedou. V oboru souvrstvi c, zřídka v jiném 

 objevují se ve vrstvách písčitého slinu vedle vrstev křemitého vá- 

 pence též ojedinělé pecky neb koule křemitého vápence. Na stráních 

 aneb v úvozech snadno koule takové vypadávají. Kde vrstvy písčitých 

 slínů přecházejí v pískovce, tam také v nich obsažené křemité vá- 

 pence stávají se písčitější a mění se ve vápnité pískovce velmi pevné 

 a tvrdé. 



Pískovce. Rozšířeny jsou hlavně v souvrství h. Jsou rozmanité. 

 Jemnozrnné šedé velmi slinité pískovce jsou na povrchu deskovité. 

 Šedé neb žluté drobnozrnné aneb hrubozrnné pískovce mají velmi 

 chudý slinitý tmel; vystupují jako holá skaliska neb v souvislých 

 stěnách z povrchu jsouce rozděleny v mocné kvádry. Chudý tmel 

 jejich snadno se vodou vylouží a křemenná zrnka jejich od sebe se 

 oddělují. Ve vyšší poloze hrubozrnných pískovců souvrství h. objevují 

 se místy jako hrách velká zrna křemenná roztroušená. Pod Libní 

 a Řepínem soustředěna jsou zrna ta ve vrstvě jediné ve velkém 

 množství, takže tvoří slepenec. V nejvyšší části souvrství h. pod Ho- 

 stinnou nalézáme písčité sliny s křemitými vápenci. Dále odtud ku 

 Libni přibývá těmto vrstvám křemitého písku tou měrou, že se mění 

 v pískovec jemnozrnný. Pískovec tento nevystupuje ještě kvádrovitě, 

 nýbrž jest na samém povrchu v nápadně žlutý písek rozpadlý jako 

 ku př. při cestě Byšické pod Homolí aneb při silnici k Jeníchovu. 

 Ještě dále na východ ku Ěepínu a Libni přibývá pískovcům těm 

 drobných zrnek křemenných a již počínají se objevovati tu a tam 

 v holých skaliskách kvádrového pískovce. Když konečně pod Repínem 

 a Libní přibudou pískovcům těm i hrubá zrna křemene, pak počínají 

 se objevovati v souvislejších tarasech kvádrových. 



3. Stratígrafíe a palaeontologie. 



Pásmem IX. v okolí Ěípu nazýváme ono pásmo, které zaujímá 

 polohu mezi starším pásmem VIIL a mladším pásmem X. Chceme-li 

 vymeziti celé pásmo toto v Řepínském podolí, třeba zjistiti přesně 

 uvedený jeho základ i patro. 



O základu pásma IX. 



Bylo již na jiném místě dokázáno, že vyšší část pásma VIIL 

 sledována jsouc z okolí Roudnice podle Labe ku Stětí přechází nad 

 Štětím ponenáhle ve kvádrový pískovec. Tento kvádrový pískovec 



