12 Vlil. Čeněk Zahálka 



Kepína „Za humny" na stráni pod č. d. 125. ve výši 274 m n. m. 

 Šesté naleziště jest na jihu od Jeníchova, při silnici ve výši 250 m 

 n. m. Palaeontologických poměrů těchto nalezišť povšimneme si ještě 

 v následujících profilech. 



Nad souvrstvím X, a. následují souvrství b, c, d. pásma X., 

 která z vápnitých slínů a slinitých vápenců jsou složena. Vápnité 

 sliny nadržují vodu, pročež obce podolí Řepínského : Repín, Jeníchov, 

 Hostinná, Libeň (podobně Radouň a Vtelno) založeny jsou v oboru 

 tohoto pásma. Z pevných, velkých a rovných desek shnitého vápence 

 bílého, který tu sluje Midlák provádí se stavby. Na Ěepíně, kde 

 křidlák mocnou diluvialní blinou je pokryt, třeba k vůli dobývání 

 křidláku hloubiti ve hlíně jámy až ku křidláku, načež se ve vodo- 

 rovných chodbách kámen vybírá. Palaeontologických poměrů souvrství 

 vyšších pásma X. povšimneme si ještě později. 



O souvrstvích pásma IX. 



Pásmo IX. v Bechlíně u Roudnice vykazuje v dolní části 6 m 

 slinitých jílů modrých, pak 2 m šedých slinitých jílů a nejvýše 2 m 

 písčitých slínů; úhrnem 10 m mocnosti (Pásmo IX. útv. kř. v okolí 

 Ripu.). Od Roudnice ku Mělníku stává se však pásmo IX., jak již 

 popsáno, písčitější a písčitější. Tak na Chlomku u Mělníka je pásmo 

 to složeno v dolní části z písčitých slínů, které se střídají s křemi- 

 tými vápenci, výše jsou hrubozrnné písčité sliny. Mocnost pásma celého 

 obnáší tu již 14 m Nad Vruticí Mělnickou, západně od Hostinné, kde 

 jsme pozorováni naše ukončili, složena je též dolní čásť pásma IX. 

 z písčitých slínů a křemitých vápenců, výše z velmi písčitých slínů, 

 které činí přechod v jemnozrnné slinité pískovce a na povrchu v písek 

 jsou rozpadlé. I tyto chovají lavice křemitých vápenců. Nejvyšší vrstvy 

 tvořeny byly hrubozrnnými písčitými sliny. Výška povlovně sváženého 

 výchozu tohoto obnášela zde 18 w, mocnost však bude o něco větší, 

 an vrstvy ku SSZ se skloňují. 



Přejdeme nyní ze západních strání Hostinnské výšiny na stráň 

 severní. Tím přicházíme zároveň v levou stráň Řepínského důlu. Vrstvy 

 útvaru křídového přístupny jsou nejlépe v cestě, která z údolí „Kouty" 

 vstoupá z počátku povlovně až ku křižovatce (214 m n, m,), pak 

 příkře až ku pláni lesní, též „Kouty" zvané, západně pod obcí Ho- 

 stinnou. (Obr. 44.) Profil dle jmenované cesty jeví se s hůry dolů 

 takto : 



