36 IX. F. Vejdovský 



V tomto stavu jako objemný terček mezi oběma laliičky vystupuje. 

 Souhlasí v tom tedy s PÍ. lactea. 



Tělo nerozšiřuje se v žádné části, nýbrž strany pravá a levá 

 sbíhají souběžně až na zad, kde teprve nastává skoro náhlé zúžení, 

 takže teprve nejzazší část těla jest tupě zakončitá. 



Z těla prosvítá rozvětvený žaludek, na jehož stranách shledal 

 jsem před jícnem 11 větví postranních. Též větve po obou stranách 

 jícnu jsou rozvětvené, spojují se však za končinou pohlavní zase v je- 

 dinou společnou větev v tupé lalůčky postranní rozvětvenou. 



Červi ze Zakopaného měly pouze varlata založená, jež byla roz- 

 dělena ve skupinách po celé délce těla. Červi z Radotína byli již 

 opatřeni vývody pohlavními i shledal jsem dlouhou vychlípenou pyji, 

 svrchní část uteru a žlaznatý vychlípitelný orgán, jejž označují jedni 

 jakožto záhadnou přídatnou žlázu, Hallez pak bezdůvodně za bursu 

 copulatrix. 



Z exkrečního apparátu prosvítaly pouze tu a onde části hlavních 

 podélných větví. 



Nemohu-li tedy v anatomii Pl. cavatica dokonalejších zpráv po- 

 dati, pokusím se o vylíčení jiného domácího druhu, jenž postrádá 

 rovněž ústrojí zrakového a jest tedy třetí slepou Planarií, jež rovněž 

 obývá ve vlasti naší a sice hojně v okolí Příbrami v obyčejných 

 vodách potočních, kde ji sbíral A. Mrázek, Jest to druh zcela nový, 

 jejž označuji po objeviteli jeho jménem Planaria Mrasekii n. sp. 



Jest to pěkná, v největších exemplářích až 24 mm. dlouhá pla- 

 narie obyčejně bělistvá, nezřídka i slabě růžová, neb violová, jejíž 

 přída těla v nestejných poměrech tvaru se vyskytuje. Mladé exem- 

 pláře jeví slabé ušty postranní a nepatrný hrboulek střední. U starých 

 jsou ušty značně ku stranám vyčnívající, rovněž jako zřetelněji do 

 přídy trčí střední lalůček. Tato část s ušty jest značně zúženější než 

 následující tělo, jež u mladých zvířat souběžně, bez postranních zá- 

 hybů na zad se prodlužuje a zde pozvolna se zužuje. Starší dospělá 

 zvířata vlní se po stranách, jako obyčejné Pl. lactea. Podrážděná 

 planarie zatáhne nejprve ušty, kdežto střední hrboulek' jako lalůček 

 z hluboké jamky trčí ven, posléze však i ten se zatáhne a pak se 

 jeví na přídě hluboká skulina. 



Jamka příssavná jeví se jen v příznivých případech klidu jako 

 okrouhlá jamka na spodině jmenovaného středního lalůčku. Též na 

 konservo váných exemplárech jest skulina ta znatelná nikoliv však tak 

 jasně a hluboko se vchlipuje, jako na konservovaných exemplářích 

 Pl. alpina. Jest tedy příssavka Pl. Mrazekii „latentní", jak se P. 



