Enstatitický diabas od Malého Boru. 3 



liipéiiků, kťeréžto samy vznikly ovšem teprve rozkladem, a proto 

 pokládám i jehlice ony většinou za druhotné. Mezi nimi vyskytují se 

 u serpentinu zřetelné silnější nazelenalé urality s úchylkou zhášení, 

 pleochroismem a dvojlomem jak u uralitu obyčejně bývá, a lze sto- 

 povati od těchto silnějších zřetelných uralitů přechody ku tenkým 

 jehlicím, proto pokládám i nejtenší jehlice většinou za uralit, arci do 

 živců za přistěhovalý. 



Pomocí nikolů poznáme v rozložených živcích druhotné šupinky 

 bezbarvé slídy, snad také i kaolinu, drobounká zrnéčka slabounce 

 zažloutlého epidotu, zrnka vápence. Také vcezený serpentin uvidíme.. 

 Tu a tam objeví se v živcích poněkud načervenalá a zaokrouhlená 

 zrnka titanitu, někdy, jak se podobá, původní, jindy pak bývá nesnadno 

 rozhodnouti, nejsou-li snad později sem vniklá výměnou látek, 



Augit činívá krátká zrnka narůžověle průhledná, skoro bez 

 pleochroismu, průměrně 0'1 až 0"25 mm veliká, bud ojedinělá, nebo 

 po dvou až třech vedle sebe položená. Obrysy jejich bývají dosti 

 často aspoň v pásmu hranolovém idiomorfní, totiž bud dle ploch hra- 

 nolových samých anebo také ještě dle orthopinakoidu. Častěji však 

 bývají idiomorfní jen málo neb úplně allotriomorfní. Bývají provázeny 

 serpentinovými partiemi a s těmito vyplňují prostor mezi lištničkami 

 plagioklasovými, avšak takovým spůsobem, že na těch místech vývoj 

 jejich překážel těmto ve přesně idiomorfním vývoji. Tu i tam augit 

 bývá obdán plagioklasem z části dosti velké, někdy pak, ač zřídka 

 nalezneme zrnéčko augitové úplně uzavřené ve plagioklasu, ale zjev 

 ten uvidíme hlavně jen na krajích nebo na koncích lištniček živcových. 

 Celkem jest patrno, že vývoj plagioklasu započal dříve, a teprve po- 

 zději přidružil se k němu vývoj augitu. 



Pokud se týče kolikostného poměru obou nerostů, tu plagioklas 

 množstvím svým značně převyšuje množství augitu, i množství augitu 

 se serpentinem. Stěpnosť augitu jeví se hlavně dle prismatu, nedosti 

 dokonalá, tu a tam objeví se trhlina diagonální, a sice konstatovány 

 trhliny dle orthopinakoidu. Drobounkých uzavřenin mívá málo, dílem 

 tmavá zrnéčka rud, dílem různě omezené dutinky s tekutinou. Na 

 tekutinu v dutinkách možno souditi dle lomu světla v nich, kterýž 

 jest velmi rozdílný od lomu pyroxenového. Také mívají v tekutině 

 bublinku plynovou. Ze větších zřetelných součástek horniny augity 

 uzavírají toliko titanové železo, místem uzří se v nich také serpentin, 

 o němžto doleji. 



Většinou augity mají vzhled dosti čerstvý, vyjímaje někde na 

 krajích, tu nalezneme je přeměněny na uralit a serpentin. Uralit je- 



