XVIII. 



Pásmo IX. 



útvaru křídového v okolí Řípu. 



Jenlehovské podolí. 



Sepsal Čeněk Zahálka. 



S jednou tabulkou. 

 (Předloženo dne 22. března 1895). 



1. Přehled orograíických a geologických poměrů Jeníchov- 



ského podolí. 



Jenichovský důl jest pobočným clůlem pravé strany Řepínského 

 důlu. Počátky jeho sahají mezi Nebužely a Živonín ve výši 300 m n. 

 m., kde vzniká ze dvou krátkých ale náhle hluboko se zarývajících 

 roklí směru JV. Kušálov zvaných. Poblíž samoty Bundolu přijímá 

 kratinkou rokli Živonínskou. Odtud ve směru ZJZ. až k Bouňovu 

 pod Jení chovem (dno 229 m n. m.) sluje Bundolem. Zde připojují se 

 ze dvou stran příčné rokle. Jedna od Nebužel mezi Bouňovem a Ko- 

 skovem směru JV., druhá od Sedlecký (dvůr u Ěepína) směru ZV. 

 mezi Pánovem a Svěcem. Od Jeníchova až ku svému ústí (dno 198 m 

 n. m.) má Jenichovský důl směr SJ. a přijímá pobočné rokle po obou 

 stranách z nichž větší jsou severně pod Jení chovem, dále mezi Pá- 

 novem a Topolkou, mezi Topolkou a Bednící, které mají všecky směr 

 VZ. Jmenovanými roklemi rozbrázďují se obě stráně Jeníchovského 

 důlu v několik ostrohu vysokých, z nichž největší jsou : Koskov, Svěc, 

 Pánov, Topolka a Bedníce. Jenichovský důl tvoří tedy v povrchu 

 zemském rýhu dosti klikatou celkem směru JJZ., souhlasnou se sklonem 

 vrstev klidového útvaru po obou stranách důlu. Délka celého důlu 

 obnáší 5'5 hm. Horní oddíl, od počátku až do Bundolu zarývá se až 

 35 m pod nejbližší povrch a má spád 337oo '-. střední oddíl od Bun- 

 dolu až pod Jeníchov zarývá se až .50 m pod nejbližším okolím a má 



Tř. mathcmaticko-přirodovědecká 1895, í 



