4 XVIII. Čeněk Zahálka 



Poněvadž jest pískovec ten velmi charakteristický pro nejspodnější 

 část souvrství d. v širším okolí Řipu po pravé straně Labe, podro- 

 bíme jej též mikroskopickému rozboru. Pod drobnohledem shledáváme, 

 že křemen zaujímá tři čtvrtiny celého výbrusu. Tvoří čiré průřezy 

 v podobě nepravidelných mnohoúhelníků s rohy obyčejně okulacenými. 

 Jsou dosti těsně vedle sebe položeny, jsouce vápnitým tmelem spo- 

 jeny. Tam kde jsou zrnka křemenná dále od sebe, tam je viděti, že 

 má čirý vápenec rovnoběžné rýhování souhlasné se štípatelností klen- 

 covou. Místy je vápenec ve větším množství nahromaděn v podélných 

 neb jinak nepravidelných plochách barvy bělavé; v těch objevuje se 

 velké množství glaukonitu co hmoty skameňující a sice ve tvaru útlých 

 jehlic spongií. Šest velmi jemných zelených ramének spojuje se v ku- 

 lovitém uzlíčku, čímž vzniká obyčejný tvar jehlice Hexactinellid. 

 V některých místech, kde jest jich více nahromaděno, zdají se jehlice 

 tyto spolu souviseti. Obyčejně jsou porůznu roztroušené, zvláště jedno- 

 tlivá raménka. Ojedinělé nepravidelné průřezy glankonitu, jak jsme 

 je dříve v horninách našeho útvaru křídového spatřovali, jsou zde 

 řidší. Větráním stávají se průřezy glaukonitu žluté a zbarvují pak na 

 žluto i své okolí. Také elliptické průřezy Bryozoí objevují se tu a tam 

 ve výbrusu. Pouhým okem jsme zde Bryozoí nenašli. 



Také v souvrství c. v Kušálově jest zelenavá pevná lavička dosti 

 glaukonitického pískovce (IX. c. 6.). 



Pískovce slinité desko vité, jaké byly v nejvyšší části souvrství d. 

 u Libně a Repína, jsou také zde. Však nejen v souvrství d.^ nýbrž 

 i v souvrství c, hlavně ve vyšší poloze. V Kušálově jest tmelem 

 pískovců souvrství d více vápenec nežli slin, proto je píshovci vápni- 

 tými jmenujem. Všecky tyto pískovce jsou hrubozrnné a proměnou 

 glaukonitu jejich stávají se v souvrství d. zvláště žlutými až re- 

 zavými. 



Pískovce velmi slinité deskovité hrubozrnné vyskytují se v sou- 

 vrství c, a jemnozrnné v souvrství 6 v části dolní. 



Písčité sliny s Memitými vápenci nalézáme jak v celém sou- 

 vrství a, tak ve spodní části souvrství c, a křemité vápence mimo to 

 ve slinitých pískovcích spodní části souvrství b. jako v Řepínském 

 důlu. 



3. Stratigrafie a palaeontologíe. 



Základem pásma IX. jest pásmo VIII. Při ústí Jeníchovského 

 důlu zaujímá pásmo VIII. tak jako v sousední části Ěepínského důlu 



