XXL 



Pásmo IX. 



t křídového útYaru v okolí Řípu. 

 Nebuželské podolí. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Roudnici. 



S 1 tah. a 6 ohr, v textu. 



(Předloženo dne 19, dubna 1895.) 



1. Přehled orograíických a geologických poměrů Nebu- 



želského podolí. 



Po severní straně obce Nebužel vine se krátký, úzký ale hlu- 

 boký důl Nebuželský. Počíná u silnice Mšenské ve výši 300 m n. m. 

 a ústí v Kokořínském důlu u Kroužeckého mlýna (Kroužku) kde má 

 dno jeho výši 214 m n. m. Délku má 2*8 hm a směr ZSZ. V horní 

 polovici má dno spád 40°/oo: v dolní polovici 21'47oo- Celkový spád 

 je 30'77oo- Horní část důlu sluje Křechov, střední Babina, dolní 

 Krouzechij (důl). Po pravé straně rozryt je čtyřmi roklemi, z nichž 

 Rázkova jest největší. Po levé straně přijímá 800 m dlouhou rokli, 

 souběžnou s Křečkovém. Tato rokle spolu s Křečkovém svírají pro- 

 táhlý úzký ostroh Klouček. Stráně údolní jsou všude velmi příkré, 

 často svislé; v horním oddělení důlu 30 m, v dolním až 50 m vy- 

 soké. Cesta z Nebužel do Kroužku je z části v levé stráni důlu pro- 

 sekána. Nad příkrými stráněmi důlu jest spád povrchu zemského 

 méně příkrý, tak že se zde již role vzdělávati mohou, kdežto v pří- 

 krých stráních důlu jen les jest rozprostřen. Po pravé straně Kře- 

 čkova a Babiny zdvihá se vrch Nebužel do značné výše 330 m n. m., 

 a z něho rozsáhlá vyhlídku se jeví do širšího okolí. Nad Kroužeckým 

 vyčnívá lesnatý kopec Stříbrník do výše 294 m n. m. Po levé straně 

 důlu dosahuje největší výše 310 m (evangelický kostel) kopec, na 

 kterém obec Nebužely se rozkládá, menší výše 285 m dosahuje Vranov 



Tř. mathematicko-přirodovídecká 1895, 1 



