2 XXI. Čeněk Zahálka 



nad Kroužeckým, činíc protějšek Stříbrníku. Na západě omezuje po- 

 dolí naše Kokořínský důl, na východní straně velmi úrodná diluvialní 

 pláň, kterou jde silnice do Živonína. 



Podolí Nebuželské složeno jest hlavně z útvaru křídového a di- 

 luvialního, v menší míře z náplavů alluvialních. Ve stráních důlu a 

 v obci Nebužely vycházejí vrstvy útvaru křídového na povrch; 

 v povlovnějších svazích vyšších a na pláních rozšířena je žlutá dilu- 

 vialní hlína, kterou obyvatelstvo zdejší červenkou nazývá. Diluvialní 

 hlína jest tu dosti mocná. SV. od Nebužel, tam kde od silnice Mšenské 

 odbočuje silnice na vrch Nebužel, má hlína mocnost 4 m. Na vrchu 

 Nebuželi kde úvoz až 5 w hluboko do diluvialní hlíny se zarývá a 

 přede jejího základu ještě nedosahuje, bude hlína nejmocnější. Tu 

 a tam nalézti lze ve hlíně známé cicváry. Pro velikou úrodnost svou, 

 i za let suchých, má zdejší hlína veliký význam pro hospodářství 

 polní. Z pásem útvaru křídového nalézáme v Nebuželském podolí tři : 

 VIII., IX. a X. Část horní pásma VIII. vniká z Kokořínského důlu 

 až do Kroužeckého, avšak na krátko. Pásmo IX. zaujímá celý důl a 

 v Nebuželích i s pásmem X. se shledáváme. Pískovce kvádrové pásma 

 VIII. a IX. dodávají Nebuželskému důlu v Kroužeckém a v Babině 

 podobný romantický ráz jako v přilehlém důlu Kokořínském. Smrkový 

 les bují tu v písčitých náplavech alluvialních na dně Kroužeckého, 

 hustý bor pokrývá slinitější půdu mezi oběma kvádrovci i nad nimi, 

 a po nejvyšších vrstvách vápnitých a písčitých pásma IX. na Kloučku 

 a v přilehlých roklích rozložen jest hlavně listnatý háj. V několika 

 lomech, pak při cestě z Nebužel do Kroužku a při pěšině z Křečkova 

 na Klouček přístupny jsou znamenitě vrstvy pásma IX. i s jeho zá- 

 kladem a patrem, tak že se tím doplní náš profil blízký z Bouňova 

 do Nebužel (viz Pásmo IX. útv. kř. v ok. Ěipu. — Jeníchovské po- 

 dolí.), kde pro mocnou pokrývku diluvialní nebyly všecky vrstvy 

 pásma IX. c. d. a X. přístupny. 



Po stránce geotektonické je zde ta zvláštnost,, že směr a tím 

 i sklon hlubších vrstev zdejšího útvaru křídového nesouhlasí se smě- 

 rem i sklonem vrstev vyšších. Ustanovíme-li ku př. celkový sklon te- 

 mene souvrství 6. pásma IX. z trojúhelníka Babina (při cestě u Ne- 

 bužel), Kanina (pěšina ve stráni záp. od obce), Kušálov (SZ. od Ži- 

 vonína), jehož vrcholy mají výšku: 273-92, 296, 255*15 m n. m., 

 dostaneme sklon jimi. Ustanovíme-li však sklon temene souvrství d. 

 pásma IX. v téže krajině z trojúhelníka Podsenec (Nebužely), Kanina 

 (cesta západně od obce), Kušálov (SZ. od Živonína), jehož vrcholy 

 mají výšky: 293-4, 333.47, 287 m n. m., dostaneme sklon JJZ. Také 



