Pásmo IX. útvaru křídového v okolí Řípu. 3 



míra sklonu není stejná. Témě souvrství IX. h. má sklon 25', témě 

 souvrství IX. d. 42', Ze příčina nestejné míry sklonu spočívá v tom, 

 že vyšší souvrství zvláště u pásma IX. stávají se mocnější ku straně 

 SSV., bylo již v článku o Éepínském podolí vyloženo. 



2. Petrografie. 



Porovnáme-li horniny jednotlivých pásem a souvrství jejich 

 v přilehlém Jeníchovském podolí s horninami těchže pásem a sou- 

 vrství v Nebuželském podolí, shledáváme, že jim zde ještě více při- 

 bylo na složivu křemitopísčitém. Celkem jsou tu v pásmu IX. tytéž 

 skoro horniny: slepence, kvádrové pískovce hrubozrnné neb drobno- 

 zrnné s chudým tmelem slinitým, kvádrové pískovce hrubozrnné giau- 

 konitické, hrubozrnné pískovce deskovité s vápnitým tmelem, jemno- 

 zrnné pískovce slinité, méně písčité sliny a hrubozrnné písčité sliny, 

 však dosti křemitých vápenců, místy velmi již písčitých. 



Slepenec objevuje se v nejvyšší poloze souvrství IX. h. a při- 

 bylo mu na mocnosti tak, že již 2 m obnáší. Vystupuje ve kvádrech. 

 Jest bílý neb žlutavý. Zrna křemenná jsou oblá velikosti hrachu až 

 lískového oříšku a jsou stmelena menšími zrnky; mají barvu bílou, 

 žlutou, červenou, šedou, tmavošedou, některá jsou čirá. Pro nedostatek 

 slinitého tmele rozpadává se slepenec ten na povrchu snadno ve 

 hrubý písek. 



Píshovec hruhozrnný kvádrový zaujímá ve vyšší části souvrství 

 IX. b. 10"75 m mocnosti. Jest šedý, místy do žlutá. Tmelu slinitého 

 má pořídku, zvláště při povrchu. V pískovci tomto jsou charakteri- 

 stické konkrece, jimž hodláme zvláštní pozornost věnovati. 



O limonitových soustředně slupkovitých konkrecích. 



Ani v Řepínském ani v Jeníchovském podolí nenalezl jsem ve 

 kvádrovém pískovci souvrství IX. h. žádných konkrecí; teprve od 

 Nebužel počínaje objevují se v souvrství tomto, a čím dále na sever 

 do Polomených hor (Vysočiny Dubské) vnikáme, tím hojněji se obje- 

 vují, zároveň však tvar svůj kulovitý ve vrstvičky mění. Konkrece Ne- 

 buželské jsou tvaru kulovitého, vejčitého, ellipsoidického, bochníkovi- 

 tého, někdy jsou dosti protáhlé. Povrch jejich (vlastně vnější slupka) 

 jest kulovitý, neb vlnovitý. Veškerá základní hmota konkrece složena 

 jest úplně z téhož pískovce kvádrového jako jest pískovec okolní, 

 i řady hrubších zrnek křemenných, které naznačují vrstevnatost 



1* 



