6 XXI. Čeněk Zahálka 



podrobná útvar křídový v krajině u Doks a Vartenberka, nemohu 

 tedy tvrditi, že by ony vrstvy limonitové náležely témuž souvrství 

 IX. h. jako u Vidími, Bosyné a Nebužel, připomínám však, že Krejčí 

 ve zmíněné své práci na str. 106. počítá ony pískovce kvádrové, 

 v nichž se proužky písčité železné rudy hnědé objevují, ku vyšším 

 vrstvám píshovcú v oboru jeho Jizerských vrstev, což by odpovídalo 

 našemu souvrství IX. h. 



Však již z oněch tří nalezišť u Nebužel, Bosyně a Vidími na 

 jevo vychází, že konkrece naše stávají se od Nebužel k severu, to 

 jest, čím blíže ku břehu bývalého moře křídového pod Sudetami delší 

 a delší měníce se ve vrstvy z počátku slabší, později mocnější. Na 

 základě této okolnosti pokusím se vysvětliti vznik našich -soustředně 

 slupkovitých konkrecí ve kvádrovém pískovci souvrství IX. h. 



Měl jsem již několikráte příležitost na to poukázati, že pásma 

 našeho útvaru křídového stávají se písčitější a hrubozrnnější, čím dále 

 postupujeme od Řipské vysočiny do Polomených hor (Dubské vyso- 

 činy). Z předběžných studií, které jsem vykonal již v krajině Do- 

 kesské, Mimoňské, Vartenberkské, Turnovské, shledávám, že ona pro- 

 měna petrograíická trvá až k úpatí Sudet. Z toho následuje, že vod- 

 stvot ekoucí ze Sudet a vlévající se do našeho oddílu křídového moře, 

 přinášelo sebou nerostný materiál, zejména křemenný, jímž Sudety 

 jak známo hojně jsou zásobeny, a je přirozeno, že blíže mořského 

 břehu těžší náplav se usazoval než-li dále od břehu, směrem k Kipu. 

 Límonítový tmel našich vrstev a slupek konkrecí v oboru souvrství 

 IX. h. svědčí, že tehdejší vody od Sudet k nám proudící, nasyceny 

 byly za dob usazování tohoto souvrství, mimo jiné sloučeniny, hojným 

 vodnatým kysličníkem železitým. Týž co těžší sloučenina usazoval se 

 ve větším množství při břehu mořském než-li dále od něho. Proto 

 pod Sudetami usadilo se občas zároveň s pískem hrubým tolik vodna- 

 tého kysličníka železítého, že se stal vydatnou součástí kvádrového 

 pískovce, kdežto dále od Sudet, do krajiny u Bosyně, Nebužel a j. 

 již skrovnější množství kysličníka onoho se dostalo a také byl jíž 

 rozptýlenější ve vodě. V témž stavu dostal se i do usazenin písčitých 

 jež stejnoměrně prostupoval. Když se pak u Vidími, zvláště ale u Bo- 

 syně a Nebužel z vodnatého kysličníku železítého počaly pevné mine- 

 rální molekuly tvořiti, seskupily se tyto následkem molekulární při- 

 tažlivosti okolo jednoho, dvou neb více středobodů aneb kolem střední 

 osy a tím se utvořily kulovité, vejčité, ellipsoídické, protáhlé konkrece 

 o jednom i více středech. 



