XXI. Čeněk Zahálka 



váti. V menším množství a porůznu nalézáme je v písčitých slínech 

 pásma IV. a v téchže neb vápnitých slínech a jílech pásem vyšších. 



Pískovec hruhosrnný hvádrový hryosoický s glaukonitem v nižší 

 části souvrství IX. d. vystupuje nápadně z holého povrchu stráně jako 

 při cestě z Nebužel ku Kroužku aneb při pěšině z Křečkova na 

 Klouček. Na povrchu mívá peckovité vypukliny, v nichž se obyčejně 

 nalézá Lima multicostata. Má tmel vápnitý, v němž jest dosti glauko- 

 nitu a ten dodává čerstvému pískovci barvu zelenavou. Na povrchu 

 je pískovec šedý neb zažloutlý a tmel jeho dosti vyloužený. Zrnka 

 křemenná dosahují velikosti hrachu. Na opršelém povrchu viděti jest 

 velké množství Bryozoí. Při cestě z Bouňova do Nebužel viděli jsme 

 pískovec ten ještě deskovitý v mocnosti 2*9 m (Pásmo IX, Souv. 1, 

 2, 3. Jeníchovské podolí). V Kušálově vystupuje kvádrovitě v moc- 

 nosti .3 m (Pásmo IX. souv. 1. tamtéž). Při pěšině v Křečkově roz- 

 padává se spodní část jeho ve vrstvy 10 až 40 cm silné a úhrnná 

 mocnost jeho jest 2"8 w, při cestě Nebuželské ke Kroužku je kvá- 

 drovitý o mocnosti 2 m. 



Pískovec drobnosmný deskovitý hryozoický rozšířen je v horní 

 části souvrství IX, d. Má tmel vápnitý neb slinitý a dosti glaukonitu. 

 Proměnou glaukonitu ve vodnatý kysličník železitý, stává se pískovec 

 ten při povrchu žlutý pak rezavý. Vylouží-li se i tmel jeho, rozpa- 

 dává se v drobnozrnný písek. V okolí Nebužel, zejména na Kloučku 

 a při Mšenské silnici, kde pískovec ten nejvyšší polohu zaujímá, bývá 

 místy až do hloubky 2 m více méně v drobné kousky a v písek 

 barvy rezavé rozpadlý a vybírá se pro domácí potřebu. Tento 

 rezavý pískovec a písek, plný bryozoí, jest pro nejvyšší část souvrství 

 IX. d. velmi charakteristický. Z hloubky vykopaný pískovec ten je 

 bělavý a činí týž dojem jako písčitý vápenec z blízké Kaniny. Zrna 

 křemenná až po velikost máku jsou velmi hojná. Řidčeji objevují 

 se zrnka až do velikosti hrachu. Jsou okulacená barvy nejvíce šedé 

 zřídka bílé, začervenalé, tmavošedé. Řídká ale význačná pro tyto 

 pískovce jsou zrnka zelenavá dosti hrubá. V pískovci tom objevují 

 se pevnější vrstvičky aneb pecky bělavého zřídka šedého neb modra- 

 vého vápence. Podobné pecky aneb nepravidelné partie viděli jsme 

 v nejvyšší části souvrství d. pod Hostínem. (Pásmo IX. v Řepínském 

 podolí). Jednou nalezl jsem v pískovci na Kloučku limonitovou pecku 

 prostoupenou křemennými zrnky téhož pískovce. 



