Pásmo IX. útvaru křídového v okolí Kipu. 11 



lujeme a to proto, že v tomto směru JV. vrstvy poněkud zapadají 

 (není to však sklon vrstev) a pak proto, že dno dosti mocně při 

 sklonu 21"47oo vystupuje. Sotva 1 hm od Kokořínského důlu, západně 

 od Studánky, nalezneme již nejvyšší polohu kvádrovce pásma VIII. 

 v podobě hrubozrnného pískovce při dně důlu ; jeho výška nadmořská 

 jest as o 1 m nižší než-li u Kroužku. Zde vidíme přikládati se na 

 pásmo VIII. nejhlubší vrstvy pásma IX. totiž deskovité slinité jemno- 

 zrnné pískovce. V těchto vrstvách nadržuje se voda v zdejší Studánce 

 i za největšího sucha. 



Na zkameněliny jest kvádrový pískovec velmi chudý a jedině 

 Lima multicostata 

 vyskytuje se zřídka v pískovci vrstvy 4. posledně uvedeného profdu. 



O patru pásma IX. 



V celém okolí Řipském tvořilo pásmo X. patro pásma IX. Tam 

 kde přístupny byly nejnižší vrstvy pásma X. přikládající se na nej- 

 vyšší vrstvy pásma IX., tam shledány v nich vždy ony tmavozelené 

 glaukonitické zkameněliny spongií a gastropodů u veliké hojnosti. Tak 

 jest i zde. V Podseneckém kalu u Podsence, t. j. při SZ. okraji Ne- 

 bužel, podařilo se mi nalézti nejnižší souvrství a. pásma X. Kal sám, 

 který sloužíval dříve co nádržka vodní pro bývalou zdejší cihelnu a 

 do něhož se posud voda po deštích ze strání stahuje, založen jest 

 v nejvyšší vrstvě pásma IX. Hned vedle kalu odkryto je pak kopáním 

 souvrství Xa. Jest to vápnitý slin glaukonitický barvy šedé. Při po- 

 vrchu jest úplně v jíl rozpadlý. Je mastný a nadržuje vodu. Tu a 

 tam má hrubší zrno křemene a zvláště zelenavá zrnka jsou chara- 

 kteristická. Všude vyskytuje se v něm velké množství zkamenělin, 

 v nichž převládají úlomky spongií. Mocnost souvrství X. a. obnáší tu 

 asi 1 m. Chaloupky Podsenecké leží právě na souvrství Xa. ještě. 

 Nad souvrstvím a spočívají při silnici v Podsenci modravé vápnité 

 sliny při povrchu v jíl rozpadlé, vodu nadržující, a teprve nad stu- 

 dánkou vychází mezi rozpadlými modravými vápnitými sliny též pev- 

 nější lavice na povrch. Tato souvrství odpovídají souvrstvím 6 a c 

 hranici však mezi nimi vésti nelze. Blíže k návsi při téže silnici vy- 

 chází pevná lavice bílého slinitého vápence (křidláku), který náleží 

 již ku souvrství íž. a k témuž náleží i vyšší vrstvy bělavého slinitého 

 vápence, který při povrchu obyčejně je rozpadlý. Sled jednotlivých 

 souvrství a vrstev podle silnice od Podsence ku katolickému kostelu 

 v Nebuželích s příslušnou mocností, i výškou nadmořskou jest tento : 



