14 XXI. Cenék Zahálka 



Z toho vychází, že i pásmo X. přibírá ve všech svých souvrstvích 

 zrn křemenných směrem z Řipské vysočiny do Polomených hor. Že 

 pak přibývání zrn křemenných trvá dále směrem k úpatí Sudet, o tom 

 jsem se přesvědčil ve vrstvách pásma X. na úpatí znělcového Ta- 

 chova hned za východním okrajem obce stejnojmenné, kde sliny tyto 

 již velmi jsou písčitý. 



O souvrstvích pásma IX. 



Omezivše si pásmo IX. jeho základem i patrem, přistupme 

 k jeho rozčlenění jako v Repínském a Jeníchovském podolí. I zde 

 shledáváme všecka čtyři souvrství z dola nahoru: a, b, c, d. 



Souvrství a. na pásmo VIII. se přikládající, stalo se písči- 

 tějším o něco , než-li v sousedním Jeníchovském a Ěepínském 

 důlu. Jeho písčité sliny deskovité určujem tu již co velmi slinité 

 jemnozrnné pískovce deskovité, činí ale týž dojem, jako ony písčité 

 sliny. I zde vloženy jsou do souvrství a význačné pro to souvrství 

 pevné lavice křemitého vápence. Křemitý vápenec ten jest bohatší 

 jemnými křemitými zrnky než-li při ústí Ěepínského důlu. Při cestě 

 z Kroužku do Nebužel zaujímá souvrství a. výšku nadmořskou od 

 2o6'5 m až do 251*17 m. Rozdíl těchto výšek obnáší 14'67 m. Číslo 

 toto se od pravé mocnosti nebude mnoho lišiti. 



Souvrství b. má jako v Jeníchovském důlu nejvýše nápadnou 

 vrstvu slepencovou, která tu 2 m mocnosti dosahuje a pod ní hru- 

 bozrnný kvádrový pískovec, který tu již přes 10 m mocnosti má. 

 Spodní čásť souvrství b. počíná tu a tam již vystupovati v kvádrech, 

 což jsme v Repínském, ani v Jeníchovském důlu ještě neviděli. Jen 

 v nejhlubší části, kde se přikládá ku souvrství a., tam se při po- 

 vrchu též v desky tlustší rozpadává. V lomu pod Mazhouzem v Ba- 

 bině, kde se hlavně vrstvy souvrství a ku stavbě lámou, tam je 

 viděti, že i nejhlubší vrstva pískovce b. 0*9 m mocnost ma. Pískovec 

 ten je drobnějšího zrna než-li vyšší a obnáší též as 10 m mocnosti. 

 Při cestě zmíněné zaujímá souvrství b. výšku nadmořskou od 251*17 

 m do 273"92 m. Rozdíl výšek těch obnáší 22" 75 m a taková bude 

 i mocnost souvrství. 



Souvrství c. vymezili jsme v Kušálově u Zivonína (Pásmo IX. 

 v Jeníchovském důlu) mezi kvádrovcem b. a kvádrovcem bryozoickým 

 d. (IX. d. 1.). V Bundolu nalezli jsme též kvádrovec bryozoický (IX. 

 d, 1. 2, 3.). Tam byl dosti glaukonitický. Rovněž v Nebuželském po- 

 dolí vystupuje nápadně z povrchu. Jest ťaké dosti glaukonitický 

 a bryozoický. (IX. d. 1. při cestě Nebuželské, IX. d. 1. — 6. v Křeč- 



