Pásmo IX. útvaru křídového v okolí Řipu. j^5 



kově). Od souvrství h. i d. liší se vrstvy c. jemnějšími horninami. 

 Jest zde dosti písčitých slínů jemných i hrubých s křemitými vá- 

 penci i slinitých pískovců. K východu stávají se však vrstvy jeho 

 nápadně písčitější, tak že v Křečkově jsme nazvali polohy písčitých 

 slínů lépe slinitými pískovci. V hořejší části souvrství c nalézáme tu 

 tutéž stolici pískovcovou jako v Kušálově u Živonína. Jesti IXc. 6. 

 v cestě Nebuželské =: IXc 12. v Křečkově =: IXc. 8. v Kušálově 

 u Živonína = Spodní pevné hornině vrstev 4. pod Chorouškami, 

 u Frice, Jizerské vrstvy str. 27. Výkr. č. 17. Jak v předu uvedeno, 

 má témě sovvrství h sklon jižní ; směřuje tedy od západu k východu. 

 Protože Křečkov leží od témě souvrství h u cesty Nebuželské na JV., 

 proto nalézáme témě souvrství h čili nejhlubší polohu souvrství c 

 v Křečkově o něco níže. Zaujímá souvrství c u cesty Nebuželské nad- 

 mořskou výšku od 273'92 m až po 286'2 w, v Křečkově od 273 m 

 až po 290'2 m. Rozdíl výšek, který se mocnosti podobá, obnáší 

 v prvém případě 12*28 m, v druhém případě 17'2 m. Přibývá moc- 

 nosti i ve směru SSV. a rovněž sklonu směru JJZ., což zvláště při 

 souvrství d. v předu naznačeno. 



Souvrství d zaujímá nejvyšší polohu v pásmu IX. Počíná zmí- 

 něným již kvádrovcem bryozoickým a končí u souvrství X. a. (v Pod- 

 senci). Mimo nejbližší okolí obce Nebužel, není jinde pásmo X. nad 

 pásmem IX. zachováno. Avšak význačné pískovce s tmelem slinitým 

 neb vápnitým, které se na povrchu po vypláknutí tmelu rozpadávají 

 v rezavé kousky a písek, pak význačné poměry palaeontologické cha- 

 rakterisují dostatečně nejvyšší polohu pásma IX. nejen zde, ale 

 i v širším okolí zdejším, jak jsme již v okolí Živonína dokázali. 

 (Pásmo IX. Podolí Jeníchovské.) Souvrství d. zaujímá u Nebuželské 

 cesty výšku nadmořskou od 286*2 m až po 293*4 m, na Kloučku 

 (v Křečkově) od 290*2 m až po 301 m. Rozdíly výšek v prvém pří- 

 padě obnáší 7*2 m, v druhém 10*8 m: čísla ta jsou v souhlasu se 

 vzrůstem mocnosti ku SSV. a se sklonem ku JJZ. 



Souvrství a. rozšířeno je hlavně v Kroužeckém a Babině mezi 

 kvádro vci pásma VIII. á souvrstvím IX. h. Blíže Kroužku jest vy- 

 soko nade dnem údolním, čím dále ke Studánce tím více se však 

 blíží po obou stranách ke dnu. V Babině již jen horní část jeho nade 

 dnem se nalézá a před Kloučkem již se ztrácí pode dnem důlu nej- 

 vyšší poloha. V Kroužeckém jest souvrství a lesem borovým porostlé. 

 Snadno se však dá na některých příkřejších polohách odkrýti aneb 

 se výchozy svými samo prozrazuje. Souvrství h. největšího místa za- 

 ujímá v našem důlu i dodává mu malebný ráz. Holé kvádry jeho 



