16 XXI. Čeněk Zahálka 



vycházejí všude na povrch. Kdo cestuje z Kokořínského důlu po 

 cestě do Nebužel ani nemá tušení o mohutných kvádrovcích, jež les 

 Stříbrníka a Vranova v sobě skrývá a teprve u Studánky blíží se 

 kvádrovce blíže ke dnu údolnímu. V Babině tvoří kvádrovce velmi 

 pěknou skupinu skalní, která sluje případným jménem staročeským 

 „Mazhouz". Však pro mocný výstup dna údolního blíží se i tyto 

 kvádrovce blíž a blíže ke dnu údolnímu, takže před pěšinou vedoucí 

 z obce Nebužel do Křečkova, po obou stranách Kloučku, ztrácí se 

 kvádrovec již pode dnem. Nad souvrstvím h. není povrch již tak ve- 

 lice příkrý a tam má své místo souvrství c. a d. Po pravé i levé 

 stráni pokryta jsou obě souvrství hustým lesem a souvrství d. i žlut- 

 nicí diluvialní. Proto však na několika místech jsou souvrství ta 

 z části neb zcela odkryta. Nejpoučnější místa v tom ohledu jsou opět 

 cesta Nebuželská pod Podsencí a pěšina v Křečkově. 



V následujícím profilu zhotoveném dle cesty z Kroužeckého až 

 ku Podsenci poznáme nejlépe složení pásma IX. i jeho polohu ku 

 pásmu VIII. a X. (Obr. 51.). 



Pásmo X.^) počíná od Podseneckého kalu . . . .- 293*4 m n. m. 



dS 



3. Pískovec slinitý drobnozrnný deskovitý, šedý, žlutý neb re- 

 zavý, bryozoický . 3*20 



2. Písčitý slin hrubozrnný šedý neb zažloutlý s pevnějšími la- 

 vičkami nebo peckami bělavého neb modravého hrubo- 

 zrnného křemitého vápence, který přechází někdy ve sli- 

 nitý pískovec 2*00 > 



1. Pískovec kvádrovfi hrubozrnný biyozoický zelenavý neb bělavý 

 na povrchu šedý neb zažloutlý. Na povrchu chudý váp- 

 nitý tmel. Jest glaukonitický. Ze zvětralého povrchu pí- 

 skovce vyčnívají pevnější pecky, které mívají v sobe Limu 

 multicostatu. Na opršelém povrchu velmi mnoho brjfozoí 2-00 

 _ . — _ — ^ 286-2 



8. Pískovec slinitý v pevných vrstvách bělavý neb šedý, střídá 

 se s pevnými lavicemi šedého neb modravého křemitého 

 vápence s hnízdy slinitého pískovce 0*35 



7. Velm písčité slínyi šedé s pevnými vrstvičkami šedého kře- 

 mitého vápence • 1"30 



6. Hrubozrnný pískovec slinitý na povrchu rozdrobený. Nápadná 

 stolice 1*40 



5. Písčité sliny šedé neb žlutavé střídají se s pevnými ás do 

 10 cm mocnými lavicemi křemitého vápence barvy modravé 

 neb šedé 3*32 



4. Hrubozrnný písčitý slin šedý střídá se s četnými pevnými 

 as 10 cm mocnými lavicemi šedého křemitého vápence. 

 Křemitý vápenec mívá někdy modravé skvrny a hrubá zrna 

 křemenná 4-06 



3. Hrubozrnný písčitý slin šedý deskovitý s bělejšími Fucoidy 1-04 



2. Pískovec hrubozrnný bílý neb zažloutlý plný Fucoidň jak 

 prst silných 0'15 



1. Velmi písčitý slin šedý po zvětrání žlutavý. Má zrnka kře- 

 menná zvláště blíže vrstvy 2. jak hrách velká. Je tence 

 deskovitý a křehký 0'6G j 



■ — . \ . 273-92 — — — 



') Souvrství pásma X. popsali jsme již odtud až ku kostelu katolickému v Nebuželích. 



