Příspěvek ku poznání křidového útvaru u Jičína. 3 



Srovnáme-li pásmo toto u Jičína s pásmy útvaru křídového 

 v okolí Ěipu, shledáváme, že se shoduje po stránce palaeontologické 

 s vyššími souvrstvími c a, d pásma IX. (Trigoniové -f- Bryozoické 

 vrstvy) u Kokořína a Choroušek. Tytéž vrstvy zjistil Fric v údolí 

 Jizery od Mladé Boleslavi až do okolí Turnova. Ze vrstvy popsaného 

 pásma v Cechách velmi rozšířeny jsou, o tom svědčí ta okolnost, že 

 i v nej východnější části Čech v poříčí Tiché Orlice mocně jsou vy- 

 vinuty. Skameněliny, které uvádí Fric (Jizerské vrstvy str. 53, 54.) 

 z trigoniových vrstev Báčova lomu u Chocně, souhlasí, pokud se týče 

 hlavních vodících skamenělin, s našimi u Jičína. Sám nalezl jsem 

 v pásmu tomto v Bělinách u Chocně po pravé straně Tiché Orlice 

 v pevném křemitém vápenci ve vyšší poloze lomu Vorlova: 



Ptychodus latissimus Ag. 



Pleurotomaria linearis Mant. 



Pinna decussata Goldf. 



Modiola capitata Zittel. 



Inoceramus Brongniarti Park. 



Lima multicostata Gein. 



Exogyra conica Sow. 



Ostrea semiplana Sow. 



Anomia subtruncata D'Orb. 



Callianassa antiqua Otto. 



Phymosoma radiatum Sorign. 



Cardiaster ananchytis D"Orb. 



Micraster Michelini Ag. 



Hemiaster plebeius Nov. 

 Patro pásma našeho u Jičína přístupno není ; v okolí Éipu však 

 a v Chocni (na hřbitově — viz Fric: Jizerské vrstvy str. 52. — 56.) 

 jest přístupno a tvořeno vrstvou velmi glaukonickou X. a. v níž jsou 

 charakteristická jádra gastropodů a jiných skamenělin na povrchu 

 často zelenavá, U Roudnice obsahuje tato glaukonitická vrstva též 

 Terebratulu semigiobosu a jiné význačné skameněliny tamějšího pásma 

 X. (Teplického), proto ji již ku pásmu X. (Teplickému) počítám. 



^^^- 



Nákladem Král. České Společnosti Nauk — Tiskem dra. Ed. Grégra v Praze 1895. 



