XXX. K. Chodounský a O. Šulc: 



osazon 



bod tání 



a 



19P až 193° 



h 



184 až 188 



c 



186 až 188 



zejména se podezřívati mohla přítomnost isomaltosazonu, jehož bod 

 tání udává Fischer (1. c. 3690) v mezích 150° až 153". 



Za příčinou tou určen dusík v části 6, která nejnižší bod tání 

 vykazovala, i nabyto těchto čísel 



0-2244 ř/ látky poskytlo 30*1 cm^ dusíku za tlaku 74*09 cm 

 (red.) a za teploty 23 "O, což jest 0*03333 g dusíku, čili 



N = 14-867o- 



Ježto tím vzrostlo podezření na přítomnost maltosazonu neb 

 isomaltosazonu, jichž procentový obsah dusíku jest značně nižší než 

 glukosazonu, totiž 



C24H32N4O9 obsahuje 10-737o N, 



byly zmíněné tři osazony dle rady, kterou podává Fischer,^) vařeny 

 po delší dobu se lOOnásobným množstvím vody. Nerozpuštěné osa- 

 zony byly na filtru sebrány, něco alkoholem a pak málo etherem pro- 

 prány a usušeny způsobem již udaným. Body tání vesměs stouply, 

 byloť nalezeno nyní 



osazon 



bod tání 



a 



202° až 203° 



b 



203 až 205 



c 



200,5 až 202,5 



Vzhledem k tomu, že se také krystallografickým vzhledem pod 

 drobnohledem s glukosazonem srovnávaly, považovány jsou vesměs za 

 glukosazony. Hmota glukosazonu veškerých z frakcí těch získaných 

 obnáší asi 5*5 g, takže vzpomeneme-li svrchu uvedených 47*5 g glu- 

 kosazonu, jest patrno, že získáno celkem 53 g glukosazonu. 



Z vodných filtrátů od vyváření těch osazonů získaných vyloučily 

 se sice stáním v chladu ssedliny, které však na filtrech sebrány, 

 usušeny (kde zaschly v hmoty špinavě oranžové, nevzhledné) a v teplém 

 alkoholu rozpuštěny neposkytovaly po odpaření alkoholu žádných 

 krystallických sloučenin. 



') Fischer, F>iiifliiss der Configuration auf die Wirkung der Euzyme, Berl. 

 B. 28, 1429. 



