4 XXXIL Boh. Němec: 



V endoplasmě. Chemicky těžko je povahu terčků zjistiti. V glycerinu, 

 absolutním lihu, hřebíčkovém oleji, kanadském balsamu ani v žíravém 

 louhu se nemění. Podobají se v tom ohledu chitinu a také lom světla 

 je asi týž, jako u chitinu. O tomto pak víme, že je u Metazoí vy- 

 loučeninou plasmy hypodermalních buněk a Leydic (ve své Histologii) 

 tvrdí, že se tato v chitin přímo mění, lišíc se od něho chemicky 

 nepatrně. Skořápky sladkovodních Rhizopodů Euglypha, Arcella, 

 Gromia atd. také jmenují se chitinovými.^) 



Terčky nesouvisí spolu pevně, tvoří jenom nedokonalý ochranný 

 pokryv těla, jakousi nedokonalou skořápku. U Cochliopodia, Quadruly, 

 Euglyphy, Cyphoderie atd. jsou plátky tvořící skořápku nepohyblivé, 

 leda snad nepatrně u Cochliopodia. U Discelly máme počátek sko- 

 řápky pevné, jež se vytvořiti může z původně pohyblivých plátků jich 

 slepením. Tím nechci říci, že by Discella byla přechodní formou od 

 nahých Rhizopodů k formám skořápkou opatřeným. Vyvinutí se disců 

 mohlo se státi mnohem později než u těchto forem z potřeby jakési 

 ochrany proti vnějším vlivům, nejspíše že mechanickým. 



Plasma těla je úplně homogenní, hyalinní, nemohl jsem v ní ro- 

 zeznati ani ectoplasmy ani endoplasmy. S tímto zjevem se ostatně 

 u Rhizopodů setkáváme dosti často. Světlo láme plasma slabě, což 

 ukazuje na malou konsistenci. Také jsem nemohl dosud nalézti uvnitř 

 vacuol potravních ani excrečních. Jádro je jedno, poměrně veliké, 

 tvaru čistě kulatého. 



Discella žije výhradně na abdominálních okončinách Ligidia, vyjma 

 uropody. Nalézáme ji velmi hojně na copulačních orgánech (na pe- 

 nisu v jeho mělké brázdě) a na krycích plátcích žaberních. Zde vy- 

 skytuje se někdy ve množství úžasném, pokrývajíc některé partie 

 úplně. Ale vždy nalézá se pouze na vnějším okraji lamell krycích, 

 tam kudy jde vstupující proud krve (obr. 17). Na vlastních žabrech 

 nalezl jsem velmi zřídka některé ojedinělé individuum. Zajímavo je, 

 že vnější okraj Ligidia (jako všech Oniscoidů, jež jsem dosud pozo- 

 roval) není pigmentován. Také zde je chitin slabší, než na partiích 

 ostatních. Snad zde máme co činiti se skutečným parasitismem. Di- 

 scelly mohly by se živiti vyssátou živnou látkou z krve. 



I 



i 



') Těžko je vyřknouti úsudek o skořápce Niisslinovy (1. c.) Zonomyxy. 

 Hledíme-li však k tomu, že je to zde liyaliuní, dosti širokcá a ne dosti markantně 

 od plasmy oddělená vrstvička, která je neobyčejně ohebná a pseudopodiím po- 

 dajná, můžeme souditi, že zde máme co činiti s ectoplasmou poněkud tužší kon- 

 sistence. 



1 



