XXXV. 



Poznámky o geognostických poměrech zlatonosného 

 okrsku Jílovského. 



Podává Dr. Jindřich Lad. Barvíř v Praze. 

 (Předloženo dne 11. října 1895.) 



Královské zlatohorní město Jílové slynulo přeci časy, jak známo, 

 velikou hojností zlata, které u něho samého a v jeho blízkém i vzdá- 

 lenějším okolí dobývalo se dílem rýžováním z písku zlatonosného, 

 dílem kutáním na žilách rudních. Nejvíce kvetlo zde těžení zlata za 

 starodávna, a ještě za věku 13. a 14. Avšak události válečné a roz- 

 ličné jiné nehody za věku 15. a 16. zasadily tamnímu hornictví 

 smrtelnou ránu a od doby té nemohlo se již nikdy povznésti ku bývalé 

 slávě, třeba že daly se pokusy rozmanité na jeho zvelebení. 



Dlouhým časem pustlo bývalé dílo, staré doly a štoly zatopily 

 se vodou, zasypaly se, a kdykoli bylo později pomýšleno obnoviti 

 dolování zdejší, scházelo porozumění znalecké, náležitý kapitál nebo 

 jiné podmínky zdaru. 



Ani za správy erární, pokud bylo kutáno ve druhé a třetí čtvrti 

 tohoto století (do roku 1873.), nedocílilo se již žádoucího výsledku. 

 Zejména bylo pracováno od roku 1829. s některými přestávkami až 

 do roku 1864., tedy celkem po 35 let na prorážce od štoly sv. Vác- 

 slavské u řeky Sázavy do dolu Pepřského, vyhloubeného v severní 

 části vsi Studeného, s velikým namáháním a nákladem, až byly zasti- 

 ženy couky proslaveného jinde Slojíře, ale nebyly uznány za takové, 

 aby skýtaly žádoucí výsledky. 



Nyní pak pracuje se poněkud toliko u Bohulib, vesnice to od 

 Jílového přímou čarou asi 3 lim na jihozápad vzdálené, ale málo, 

 získaný pak materiál se nespracuje, patrně hledí se spíše udržeti jen 

 kutací právo. 



A k tomu již mnoho odborníkův a ještě více zvědavců navštívilo 

 krajinu Jílovskou a zkoumalo zde nebo hledalo. V okolí Jílovském 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1895. 1 



