18 XXXV. Jindř. L. Barvíř: 



naleznemeť na některých haldách škváry bochánkům podobné, ale na 

 jiných místech zůstaly kyzy úplně nezužitkovány, ačkoli jsou zlato- 

 nosný. Zlatonosnosť kyzů z haldy Rotlevovy byla dokázána zkouškami 

 chemickými, jak mi bylo tvrzeno, ale dá se také vůbec tušiti aspoň 

 pro ty kyzy, které vyskytovaly se ve blízkosti ryzího zlata. Také jest 

 zaznamenáno, že propíráním starých hald některých získávalo se 

 opravdu opět zlato. 



Kyzy vůbec bylo by lze dobývati snadno v jedné kyzem bohaté 

 vrstvě fyllitové, která vychází na den u řeky Sázavy na pravém břehu 

 za Vácslavskou štolou blízko před ústím potoka od Rakous tekoucího, 

 a kterou pokládám za pokračování vrstev Klobásovských. Má tam šířku 

 2 až 3 m a výšku 30 m nad hladinu řeky. Ve vrstvě té jest také krátká 

 stolka, která byla hnána po křemení a snad ryzího zlata neposkytla. 

 O eventuelním užitku z těžby kyzů ve vrstvě té mohu odpověděti pro- 

 zatím jen porovnáním : vyplácel a-li by se těžba kyzů ve prorážce Vác- 

 lavsko-Pepřské zastižených, jakož se tvrdí, vyplácela by se těžba kyzů 

 mnou nalezených ještě spíše, poněvadž daly by se snadněji dobývati. 

 Kyz činí více nežli čtvrtinu celé hmoty a bude zkoušeti, není-li snad 

 zlatonosným. Ostatně se poměry těžby kyzů zdejších mohou brzo značně 

 zlepšiti, až dráha půjde touto krajinou. 



Se všeobecného stanoviska, pokud by již nehledělo se ku zisku, 

 lze dodati, že bylo by také záhodno prozkoumati rýžováním některé 

 náplavy a zvětralé haldy vůbec v okolí Jílovském a na levém břehu 

 Sázavy. Výsledek takového zkoumání mohl by míti na některých místech 

 značnou důležitosť pro další konkluse, které daly by se pak činiti 

 o horninách, z nichžto náplav ten a haldy pocházejí, ba není nemožno, 

 že by pokusy takové zde neb onde dokonce mohly výlohy učiněné 

 samy zaplatiti. 



Ve krajině Jílovské bylo rýžováno od pradávna velmi mnoho, 

 pravděpodobně již od časův pohanských, a to až do našeho století. 

 Mámo úžlabinu blíže Jílového zvanou „v rýžích", bylo rýžováno 

 u města Jílové, u potoka ve Studeném, u potoka Bohulibského, v řece 

 Sázavě, v potoce Zahořanském, v potoce Chotounském pod zlatonosným 

 coukem Halířským a jinde v okolí. Svědectvím bývalého rýžování jsou 

 zbytky rýžoven, kopečky to propraného písečného náplavu, jenž po- 

 cházel ze zvětralých zlatonosných couků. Někde vrstvy podobné zů- 

 staly částečně ještě netknuty, jak mohl jsem konstatovati n. p. v Bo- 

 hulibech, kdežto splavena jest hlína se shora od SSV a obsahuje 



